A ROMÁNIA MAGYAR DEMOKRATA SZÖVETSÉG PROGRAMJA
Alapelvek
1. A Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) a romániai magyarság különböző autonóm, területi, politikai és rétegszervezeteinek érdekvédelmi közössége, amely országos és helyhatósági szinten ellátja a romániai magyarság közképviseletét, egyezteti és ösztönzi a társadalmi önszerveződés különböző formáit.
A Szövetség tiszteletben tartja a politikai sokszínűség elvét. Az RMDSZ-en belüli platformok, ideológiai és politikai csoportok, műhelyek, programjukban és tevékenységükben kifejezik a romániai magyar társadalom tagolódását és sokféleségét. A Szövetség programjának, alapszabályzatának, szervezeti és működési egységének elismerése és tiszteletben tartása a közös érdekképviselet alapja. Az eredményes politikai és érdekvédelmi tevékenységnek feltétele a szervezeti és működési egység.
Az érdekvédelem elvi alapját az egyetemes emberi jogok, a keresztény értékrend, az egyéni és közösségi nemzeti kisebbségi jogok, a parlamentáris demokráciára és esélyegyenlőségre épülő jogállamiság értékei képezik. A Szövetség elutasít minden totalitarista, fasiszta, kommunista ideológiát és gyakorlatot, az antiszemitizmust, nacionalizmust, a sovinizmust. Határozottan elutasítja és fellép az erőszakos asszimiláció minden formája ellen.
Az érdekvédelemben és a közképviseletben az RMDSZ területi szervezetei, platformjai és társult tagjai – a programját elfogadó politikai, gazdasági, tudományos, szakmai, kulturális, vallási, ifjúsági stb. szervezetek – részt vesznek a saját területükhöz tartozó döntések kidolgozásában.
2. A romániai magyarság Románia állampolgárainak közösségébe tartozik. Ezen belül önmagát, mint őshonos közösséget államalkotó tényezőnek, önálló politikai alanynak, s mint ilyen, a román nemzet egyenjogú társának tekinti. Nyelve, etnikuma, azonosságtudata, kultúrája és hagyományai szerint a romániai magyarság, beleértve a csángó-magyarságot is, a magyar nemzet szerves része.
Régi történelmi és kulturális szálak kötik azokhoz a népekhez, elsősorban a románokhoz és németekhez, akikkel évszázadok óta együtt él. Nemzeti identitását továbbra is meg akarja őrizni; nem akar sem elvándorolni, sem a román nemzetbe beleolvadni, ehhez közjogilag szavatolt önkormányzati rendszerrel kell rendelkeznie. Kizárólag számbelileg tekinti magát kisebbségnek, otthonának vallja szülőföldjét, amelynek gazdasági és kulturális fejlődéséhez maga is hozzájárul.
Az RMDSZ a szülőföldhöz való jogot alapvető egyéni és közösségi jognak tekinti, és azokat a megoldásokat támogatja, amelyek a magyar nemzeti közösséget saját szülőföldjén megtartják, erősítik és gyarapítják.
Történelmi öröksége, kultúrája és hagyományai révén a romániai magyarság Erdélyhez, mint történelmi régióhoz kötődik; ezért az erdélyiség nemzeti identitásának szerves része. A régió többi nemzeti közösségével együtt Erdélynek, mint egyenrangú és egyenértékű, de egymást hagyományosan kiegészítő kultúrák földjének a megőrzésében érdekelt. E cél érdekében meghatározónak tartja az erdélyi népek együttélésének intézményi hagyományait.
Az RMDSZ felelősséget érez minden romániai magyarért, meggyőződése, hogy az egyén, a család jóléte és szociális biztonsága a közösség boldogulásának feltétele.
3. A romániai magyar közösség alapvető érdekei:
– a gazdasági megerősödés;
– nemzeti identitása megtartásához szükséges jogrendszer és saját intézményi hálózatának kialakítása, fejlesztése és megerősítése;
– parlamentáris demokrácián alapuló jogállamiság megerősítése és megfelelő működtetése, különös tekintettel az elfogadott jogszabályok következetes betartására és a korrupció visszaszorítására;
– Románia csatlakozása az Európai Unióhoz;
– a román nemzettel és más nemzeti kisebbségekkel konfliktusmentes együttélési formákat alakítson ki, hogy otthon érezhesse magát hazájában; ennek alapja a szabad, egyenjogú állampolgárok mellérendelő viszonya, amely kizárja a hátrányos megkülönböztetést, a nemzeti kizárólagosság és felsőbbrendűség bármely formáját;
– szabad kapcsolattartás az anyanemzettel, Magyarországgal, minden magyarral.
Meggyőződésünk, hogy ezek az érdekek közös értékei Románia valamennyi állampolgárának.
4. Szövetségünk a belső önrendelkezés elve alapján feladatának tekinti olyan politikai, gazdasági, szociális, kulturális, jogi és közigazgatási keretek létrehozását, amelyek szavatolják a teljes jogegyenlőséget, a romániai magyar nemzeti közösség és más nemzeti kisebbségek egyéni és közösségi jogainak szabad érvényesítését. Célja egy olyan civil társadalom kialakítása, amely biztosítja minden állampolgár számára a jólét, a biztonság, a társadalmi igazságosság és szabadság méltányos szintjét, valamint a különböző nemzetiségű román állampolgárok harmonikus együttélését.
a. Az RMDSZ a romániai társadalom általános demokratizálását és korszerűsítésének folytatását szorgalmazza:
– az alapvető emberi jogok és szabadságjogok, az élethez, a munkához vagy a méltányos munkanélküli-segélyhez, a szakmai átképzéshez, valamint törvény által szabályozott munkaidőhöz és fizetett szabadsághoz, a szólás és sajtószabadsághoz, az emberi méltósághoz és a szülőföldhöz való jog, a vallás és lelkiismereti szabadság, az egyesülés, az egyén közéleti szerepvállalásának joga, a lakhely szabad megválasztásának joga, a személyi szabadsághoz való jog, valamint minden nemzeti kisebbség közösségi jogainak alkotmányos garanciája és tényleges tiszteletben tartása, a kisebbségek védelmére vonatkozó nemzetközi dokumentumok szellemében, függetlenül attól, hogy azok teljesítésére Románia kötelezettséget és felelősséget vállalt vagy sem;
– a parlamentáris jogállam megerősítése és megfelelő működtetése, a politikai rendszer demokratikus, pluralista alapokon nyugvó működtetése az európai jogrend szellemének és követelményeinek megfelelően; az eltérő nézetek és érdekek tiszteletben tartása, képviseletük jogosságának elismerése; a romániai magyarság megfelelő képviseletének biztosítása a helyi és központi államigazgatási hivatalokban, valamint az Európai Unió hivatalaiban és testületeiben;
– a magántulajdonra épülő piacgazdaság kiépítése, a gazdasági szerkezet korszerűsítése és decentralizációja;
– a NATO-integráció további támogatása; e cél elérése érdekében síkraszáll egy csökkentett létszámú, hivatásos katonákból álló, megfelelően kiképzett és felszerelt hadsereg mellett;
– a rendőrség, a csendőrség és a tűzoltóság alárendelése a helyi önkormányzatoknak; 
– a nemzetbiztonsági szervek fölötti polgári ellenőrzés bővítése és ezen szolgálatokban tapasztalható nacionalista beállítottság megszüntetése; 
– az állampolgárok szociális védelme érdekében olyan intézkedések foganatosítása, amelyek ellensúlyozzák a munkanélküliség és az infláció káros hatásait; hatékony szociális védelmi rendszer bevezetése; a szakszervezetek által az alkalmazottak számára biztosított hatékony érdekvédelmet elősegítő rendelkezések meghozatala. Az RMDSZ szociálpolitikájának alapelve a társadalmi szolidaritás összekapcsolása az egyén szociális felelősségével, a társadalmi megsegítés önmagában nem lehet célravezető, szükség van arra is, hogy a rászorultak mozgósítsák saját energiájukat is helyzetük javítására;
– korszerű, fejlődő piacgazdaság megvalósítása;
– a helyi önkormányzatok, a helyi társadalmak, az önfenntartó civil társadalom intézményrendszerének hatékony működtetése a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának szellemében.
b. A romániai magyarság identitásának megőrzésével kapcsolatos érdekek hatékony védelmét, e jogok garantálását, valamint az esélyek és eszközök biztosítását csak a jogállam keretei között létrehozott autonómiák intézményei révén tartja lehetségesnek.
Az autonómia:
– elv, amelynek a jogállam intézményeinek kiépítése során kell érvényesülnie;
– a nemzeti közösség joga, amelyet identitása védelmének kibontakoztatása, fejlesztése és megőrzése érdekében gyakorol;
– eszköz, amellyel a romániai magyarság szülőföldjén megalapozhatja gazdasági és kulturális fejlődését, megteremtheti megmaradásának anyagi, politikai és jogi feltételeit; 
– stratégiai cél, amelyet az RMDSZ politikai tevékenységében és a civil társadalom szervezeteivel kialakított kapcsolataiban követ.
Az RMDSZ az autonómiaformák – beleértve a területi autonómiát is – jogi megfogalmazását és törvényhozás útján való érvényesítését kívánja elérni, szorgalmazva az általános decentralizálást és a szubszidiaritás elvének alkalmazását. E cél megvalósítása érdekében az erdélyi nemzetiségek együttélésének pozitív hagyományaiból, valamint az Európában megvalósult, példaértékűnek tekinthető önkormányzati modellekből indul ki. 
– A személyi elvű autonómia révén létrejön a romániai magyarság saját intézményrendszere az oktatás, a művelődés, a tájékoztatás, valamint a hagyományőrzés és műemlékvédelem területén. Ezen autonómiát a romániai magyar közösséghez tartozó személyek által választott köztestületek gyakorolják. A magyar nemzeti közösség önkormányzata a szabad identitás elvét érvényesítő regisztráción alapuló választási névjegyzékek és az ennek alapján megtartott általános, titkos és közvetlen választás útján jön létre, amelynek szabályosságát külön törvény alapján az állam szavatolja.
– A sajátos státusú helyi önkormányzatok által gyakorolt autonómia azon helyi közigazgatási egységeket illeti meg, amelyekben számottevő arányban élnek a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek és a lakosság e státust népszavazás útján elfogadja.
– A területi autonómia a helyi önkormányzatok társulásával jön létre.
– Célunk, hogy a régiófejlesztés szervezési formái feleljenek meg az Európai Unió követelményrendszerének és a hagyományos kapcsolatrendszereknek.
Kiemelkedő fontosságot tulajdonítunk a következőknek:
– olyan társadalmi feltételek kialakítása, hogy minden állampolgár szabadon vállalhassa, őrizhesse és ápolhassa nemzeti identitását, használhassa nemzeti szimbólumait, anélkül, hogy ez által bármiféle társadalmi, erkölcsi vagy jogi diszkriminációnak lenne kitéve;
– törvényes keretek biztosítása az anyanyelv szabad használatára a társadalmi élet különböző területein;
– a romániai magyar közösség saját művelődési intézményhálózatának, az oktatás és a szakemberképzés minden formáját és fokát magában foglaló anyanyelvű oktatási hálózat létrehozása;
– a romániai magyar nyelvű írott és elektronikus sajtó anyagi, gazdasági, szakmai és szociális feltételeinek javítása, színvonalának emelése, a tárgyilagos tájékoztatásra való törekvések támogatása;
– a romániai magyar nemzeti közösség számaránya szerinti részesedése a központi és helyi költségvetés kulturális és oktatási célokra fordított pénzalapjából.
c. Szorgalmazzuk a különböző nemzetiségű román állampolgárok közötti harmonikus együttélési formák kialakítását:
– sokrétű interetnikai kapcsolatok kialakítása egymás kölcsönös, valós megismerése érdekében;
– a nacionalizmus, sovinizmus és antiszemitizmus, a gyanakvás és a nemzeti előítéletek, a verbális agresszió visszaszorítása; a mindenfajta másság iránti tolerancia és a társadalmi szolidaritás szellemétől áthatott közhangulat kialakítása;
– a nacionalista, soviniszta és antiszemita uszítás bármely formájának (alaptalan vádaskodás, rémhírterjesztés, kollektív bűnösség sugalmazása, faji előítéletek propagálása stb.) törvény általi büntetése;
– a felmerülő érdekkonfliktusok esetén az érdekek jóhiszemű, civilizált párbeszéd révén való rendezése;
– össztársadalmi szinten a megbékélés megvalósítása, aminek elengedhetetlen feltétele Románia minden állampolgárának teljes jogegyenlősége, a társadalmi igazságtalanságok és az etnikai alapon történő hátrányos megkülönböztetés teljes felszámolása és jóvátétele, a nemzeti kisebbségek tagjai azon jogának feltétlen elismerése, hogy országukat otthonuknak tekintsék és senki se minősíthesse őket másodrendű állampolgároknak;
– vállaljuk közösségi jogsérelmeink orvoslását, nevezetesen az 1989. decemberi események, illetve az 1990. márciusi magyarellenes pogrom után igazságtalanul meghurcoltak, valamint politikai száműzetésbe kényszeríttettek jogi és erkölcsi rehabilitálása érdekében indított küzdelmet.
d. Az anyanemzettel, a világon bárhol élő magyarsággal való kapcsolatok ápolása terén:
– az állampolgárok szabad mozgásának biztosítása;
– az intézmények, szervezetek, egyesületek közötti kapcsolatok fejlesztése, a szakembercsere rendszeresítése;
– az információ országhatárokon át történő szabad áramlásának biztosítása.
5. Az RMDSZ teljes jogú résztvevője a romániai politikai életnek. Jelölteket állít parlamenti, az elnök és helyhatósági választásokon. Képviselői a parlament két házában önálló frakciót alkotnak. Saját programja megvalósítását követve, megfelelő testületeinek határozata alapján – kormányalakítás érdekében – koalícióra léphet más politikai szervezetekkel, a kormányprogramnak megfelelően részt vehet a kormányzati munkában. Alapelveihez híven vesz részt a parlamenti munkában. Politikai stratégiája szerint sajátos célkitűzései egybeesnek a román társadalom demokratizálódásával. Éppen ezért a román társadalom demokratikus erőit és pártjait természetes szövetségeseinek tekinti, és az etnikai érdekvédelem terén együttműködik az ország nemzeti kisebbségeinek szervezeteivel. Nem köt elvtelen kompromisszumokat.
Aktívan részt vesz a jogalkotásban. Céljának tekinti a jogharmonizáció megvalósítását, a túlszabályozás megszüntetését (dereguláció), a jogbiztonság megteremtését. A magyar nemzeti közösség érdekeit szem előtt tartva, következetesen küzd azért, hogy a parlamentben elfogadott törvények minél hatékonyabban segítsék elő az egész társadalom demokratizálását, tartalmukban és formájukban jobban illeszkedjenek a modern európai elvekhez és normákhoz. Ezek az elvek vezérlik mind a törvénytervezetek kezdeményezése és kidolgozása során, mind a parlamenti vitákban, mind pedig abban, ahogyan a szavazatra bocsátott törvényjavaslatok elfogadása vagy elutasítása mellett dönt. Sürgető gondjaink megoldását interpellációk benyújtásával is igyekszik elősegíteni. Parlamenti tevékenységének hatékonyabbá tétele érdekében együttműködik más demokratikus parlamenti csoportokkal.
A tényleges helyi autonómiát megvalósító helyi önkormányzatokat a demokratikus átalakulás alapjainak tekinti. Választott és kinevezett tisztségviselői tevékenyen részt vesznek a helyi, megyei tanácsok munkájában, az állami közigazgatásban.
Az RMDSZ célja olyan jogi és intézményrendszer létrehozása, amelynek keretében a civil társadalom szabadon szerveződhet és fejlődhet, felelős állampolgárokat nevelhet, gyakorolhatja az államhatalom feletti civil kontrollt. Támogatja a civil társadalom önfenntartó intézményeinek, az öntevékeny egyesületeknek és alapítványoknak létrejöttét, valamint működését.
Keresi az együttműködés lehetőségeit, és ápolja a kapcsolatokat a sajtóval annak érdekében, hogy a közvélemény számára ismertté tegye a romániai magyarság problémáit és saját céljait. Kommunikációs stratégiájának alapelve a hiteles tájékoztatás.
Az RMDSZ, értékelve a történelmi magyar egyházak közösségmegtartó szerepét, együttműködik velük, támogatja őket és számít támogatásukra.
Külkapcsolataiban az RMDSZ igyekszik hozzájárulni a romániai magyar nemzeti közösség érdekeinek és céljainak nemzetközi ismertetéséhez és elfogadtatásához, az európai kisebbségvédelmi normák további fejlesztéséhez, a kelet-közép európai népek politikai, kulturális és gazdasági közeledéséhez, valamint Románia euro-atlanti felzárkózásához.
Gazdaság
Az RMDSZ gazdasági programjának társadalompolitikai célkitűzései:
– jelentősen emelkedjék az állampolgárok életszínvonala; javuljanak életkörülményeik és az élet minősége;
– gyarapodjék és erősödjék a középréteg;
– csökkenjen a szegénység, az elvándorlás és javuljanak a felemelkedés esélyei.
Ehhez szükségünk van egy jól működő, fenntartható fejlődésű piacgazdaságra, amely egyben a demokrácia alapfeltétele is. 
A Romániai Magyar Demokrata Szövetség a következő alapelveket követi:
– az állam (központi és helyi szintű) gazdasági szerepvállalásának további csökkentése;
– a fekete- és szürkegazdaság visszaszorítása;
– vállalkozásösztönző környezet kialakítása;
– esélyegyenlőség biztosítása vállakózóinknak a gazdasági élet átalakításában való részvételéhez és helyi vagy országos szintű gazdasági tevékenységéhez, a kompetencia elve alapján;
– a gazdaságfejlesztési alapok átlátható pályázati rendszerrel történő elosztása;
– magyarlakta területek infrastrukturális és gazdasági fejlesztése, különös tekintettel a Székelyföldre;
– olyan költségvetés-politika kialakítása, amely tényleges támogatást nyújt a kisebbségi közösségeknek és helyi önkormányzatoknak;
– a társadalom szociális érzékenységét és tűrőképességét figyelembe vevő gazdaságpolitika.
Gazdaságpolitikai célok
– a gazdaság teljesítményen alapuló növekedése, amely maga után vonja a társadalom egészében érzékelhető életszínvonal-javulást, illetve a reálkeresetek növekedését;
– a foglalkoztatás bővítése, új munkahelyek létrehozása;
– a román gazdaság EU követelményekhez való igazítása, Románia és az Unió közti fejlettségi különbségek csökkentése, a közösségi források hatékonyabb felhasználása;
– kiemelt szerepet kap az erdélyi térségek (Partium, Belső Erdély, Székelyföld) sajátosságait figyelembe vevő fejlesztési programok támogatása;
– a Székelyföld (Hargita, Kovászna és Maros megyék) sajátos helyzete és adottságai miatt különleges megoldásokat igényel. Ezért az RMDSZ kiemelten kezeli térségspecifikus fejlesztési programok kidolgozását és megvalósítását, amelyek rendeltetése a beruházások ösztönzése, új munkahelyek létrehozása és a korszerű technológiák bevezetése a székelyföldi hagyományos iparágakba;
– a romániai magyar közösség jelentős része vidéken él, ezért az RMDSZ szükségesnek tartja a vidék gondjainak megoldását, az ott élők életkörülményeinek javítását;
– a gazdasági kiszámíthatóság, tervezhetőség valamint az értékmegőrzés érdekében az infláció 10% alá való csökkentése;
– a magyarlakta területek infrastrukturális fejlesztése, az állami költségvetésből való méltányos részesedés biztosítása;
– a mezőgazdaság szerkezeti átalakítása, az agrárium EU csatlakozásra való felkészítése úgy, hogy az lehetővé tegye az önmagát megújítani és fenntartani képes falusi társadalom létrejöttét;
– a tulajdonviszonyok rendezésének befejezése;
– szorgalmazzuk a szövetkezeti vagyon teljes visszaadását;
– vállalkozásösztönző, kedvező és kiszámítható gazdasági környezet kialakítása, a kis- és középvállalatok hatékony támogatása, a hazai vállalkozói réteg versenyképességének megerősítése;
– a nemzeti közösségek kiemelt költségvetési támogatása legitim képviseleteiken keresztül.
A modernizáció ösztönzése, a beruházási arány jelentős növelése, elsősorban az infrastruktúra fejlesztésének gyorsítása.
Stratégia
Románia gazdaságfejlesztési stratégiájában kapjanak nagyobb hangsúlyt az export és az idegenforgalom növelésére, valamint a szolgáltatások fejlesztésére irányuló törekvések. Ezt elsősorban a humánerőforrás fejlesztésével, az innovációval, valamint magas technológiájú, termelő beruházásokkal lehet elérni. Elő kell segítenünk a hatékony hazai vállalkozói réteg kialakulását, amely tényezője az európai, illetve a nemzetközi gazdaságnak.
1. Életszínvonal-politika
A népességfogyáshoz, az elvándorlás csökkentéséhez, illetve megállításához szükséges feltételek:
– a reálkereseteknek az inflációt meghaladó mértékben kell növekedniük. Ennek alapja az évi 5-6%-os gazdasági növekedés és a foglalkoztatás bővülése. Ugyanakkor biztosítani kell a közszféra béreinek megfelelő arányú növelését, megkezdve a felzárkózást az Európai Uniós bérekhez;
– új munkahelyek létrehozása;
– szükséges a gazdasági ágazatok átalakítása következtében felszabaduló munkaerő átképzése és foglalkoztatásának megoldása;
– olyan nyugdíjrendszer bevezetése, amelyben biztosítva van a nyugdíjak méltányossága, kiszámíthatósága és biztonsága, a nyugdíjaztatás időpontjától függetlenül. A mezőgazdaságban dolgozók nyugdíjának méltányos rendezése;
– garanciaalap létrehozása a nyugdíjak biztosítására, hogy a munkáltató hibájából, a befizetések elmaradása miatt az alkalmazottak ne kerüljenek hátrányos helyzetbe;
– a családtámogatáshoz való hozzáférés kiterjesztése, a támogatási formák bővítése, a juttatások mértékének az inflációt meghaladó növelése úgy, hogy az egy gyerek után járó támogatás haladja meg az átlagbér 10%-át;
– a 20 évnél régebbi tömbházak felújítását biztosító, állami támogatású és hitelkonstrukciójú program beindítása, amelynél a tulajdonosi hozzájárulás nem haladja meg a 20%-ot.
2. Foglalkoztatás-politika
Célja a magas szintű foglalkoztatottság, minőségi munkahelyek teremtése, a szegénység elleni fellépés. Ezt segíti a közterhek mérséklése, a részmunkaidős foglalkoztatás, a bedolgozói munka ösztönzése, és az átképzést, a felnőttképzést, a munkahelyteremtést elősegítő programok támogatása. Ennek érdekében fontosnak tartjuk:
– a nem hagyományos munkavégzési formák jogi kereteinek kialakítását;
– a pályakezdő fiatalok elhelyezkedési lehetőségeinek ismertetését, és hatékony kapcsolatok kialakítását a vállalkozói szférával;
– a pályakezdő diplomások foglalkoztatását ösztönző programok kidolgozását;
– a munkaközvetítéssel, tájékoztatással és tanácsadással foglalkozó intézmény-hálózat bővítését a magáncégek, civil szerveztek bevonásával és ezek folyamatos támogatását;
– a képzési rendszer piac-érzékennyé alakítását;
– olyan adórendszer kialakítását, amely a munkaadókat a személyzeti állomány képzésére, minőségi fejlesztésére, ismeretek naprakészen tartására serkenti, a humán erőforrás folyamatos képzését és átképzését finanszírozza;
– a gazdaságfejlesztési stratégiák kialakításánál kiemelt szempontként figyelembe venni a rendelkezésre álló humán erőforrás mennyiségét, minőségét és területi megoszlását.
3. Ágazati politikák
a. Ipar
Az alacsony hatékonyságú, nagy nyersanyag- és energia-felhasználó, veszteséges vállalatok átszervezése és privatizálása, illetve értékesítése. 
– az ágazati állami monopóliumok – önálló gazdálkodású egységek – kereskedelmi társaságokká való alakítását ezek részleges vagy teljes privatizációjának kell követnie;
– teljes szerkezetváltás az energetikai ágazatban, az energia piac liberalizálása, az energiatermelő és -elosztó egységek privatizálása;
– az európai földgázszállító hálózatba való bekapcsolódás megvalósítása rövid időn belül, az e téren fennálló függőség megszüntetése;
– a létező monopólium helyzetek felszámolása és reális versenyhelyzet kialakítása oly módon, hogy az állami monopóliumból ne legyen magán monopólium;
– a mezőgazdasági gépgyártás fejlesztése megfelelő hitelkonstrukció kialakításával, mind a gyártók, mind a potenciális vásárlók számára;
– fejlesztési alapokhoz való hozzáférés biztosítása a környezetkímélő csúcs-technológiákat meghonosító, valamint a műszaki újításokat és találmányokat hasznosító vállalkozások számára, a kutatásfejlesztési tevékenység támogatása, nemzetközi programokba való bekapcsolódás elősegítése;
– minőségi ipari infrastruktúra és kötődő szolgáltatások biztosítása, zöldmezős beruházások (ipari-, logisztikai-, business parkok) kiemelt támogatása, az ehhez szükséges költségvetési források biztosítása.
b. Kis- és középvállalkozások
Felismerve a kis- és középvállalkozások munkahelyteremtő erejét, valamint társadalmi kohéziós szerepét, szükségesnek tartjuk a vállalkozói réteg versenyképességének növelését:
– a kis- és középvállalkozások közti együttműködés támogatásával;
– kezdő innovatív vállalkozások támogatási rendszerének kidolgozásával, vállalkozói központok létrehozásával, fejlesztési projektek finanszírozásával;
– minőségbiztosítási rendszerek bevezetésének támogatásával;
– a hazai kis- és középvállalkozások nemzetközi piacra jutásának támogatásával;
– a kis- és középvállalkozások fejlesztését célzó kedvezményes hitel- és garanciaalap feltőkésítésével;
– szakmai szövetségek érdekvédelmi szerepének növelésével;
– pályázati úton elnyerhető vállalkozásfejlesztési alapok létrehozásával;
– az önerő finanszírozást igénylő beruházások esetében, a saját rész biztosítására egy elkülönített alap létrehozásának szorgalmazásával.
c. Mező- és erdőgazdálkodás, vidékfejlesztés
A versenyképes ágazatok kialakulásával, az EU szabályozási rendszerének és mechanizmusainak átvételével a mezőgazdaságban foglalkoztatottak száma a következő időszakban rohamosan csökkeni fog. A vidéken élők számára elfogadható életszínvonal biztosítása érdekében szükséges egy tudományosan megalapozott, időtálló, politikai irányzatoktól független agrárstratégia kidolgozása. Ennek célja a gazdálkodás kiszámíthatóvá és jövedelmezővé tétele, valamint a falu népességmegtartó erejének növelése. Ezért szükséges:
– a mezőgazdaság fokozatos beillesztése egy komplex vidékfejlesztési programba, amelyben a termelés kiegészül a környezetvédelmi feladatok ellátásával, a táj ökológiai értékeinek védelmével, ápolásával oly módon, hogy az új feladatok új jövedelemforrást is jelentsenek;
– az EU közösségi agrárpolitikájának előírásai alapján kidolgozni a Romániában alkalmazható differenciált támogatási rendszert;
– az agrárszféra költségvetési támogatásának átvilágíthatóvá és ellenőrizhetővé tétele (WTO- és EU-konformitás);
– egyszerűbb, átláthatóbb, igazságos és időben meghirdetett pályáztatásra épülő támogatási rendszer bevezetése oly módon, hogy a civil szervezetek számára biztosítva legyen a támogatásokkal kapcsolatos konzultáció és véleményezés;
– a családi gazdaságok törvényének megalkotása, a családi gazdaságok kiemelt támogatási (EU-konform) rendszerével együtt, amellyel megszűnik a terméktámogatás üzemszerkezethez kötött megkülönböztető jellege is;
– a mezőgazdasági irányítás elévült intézményrendszerének gyökeres megújítása, falugazdász, falugondnoki szolgáltatás létrehozása;
– új piacszabályozási rendszer bevezetése, amely megteremti az értékesítési és jövedelembiztonságot a meghatározó jellegű mezőgazdasági termékek esetében. Az EU szabályzatain alapuló intervenciós felvásárlási rendszer bevezetése;
– az EU egyes tagországaiban jól bevált tulajdonszerzési szabályok és korlátozások alkalmazása. Ezek közül a leglényegesebbek a helyben lakás, a mezőgazdasági tevékenység gyakorlása, a szakképzettség és a helyi érdekek figyelembevétele;
– a tulajdonjog garantálása, a birtok egységének védelme, a tagosítás, a földcsere, a földvásárlás, a mezőgazdasági földbérlet, az ésszerű birtokstruktúra feltételeinek kialakítása;
– a mezőgazdaság finanszírozásában elengedhetetlen a hazai pénzintézeti rendszer hitelezési technikájának fejlesztése, finanszírozási rendszerének modernizálása, a hitel-kihelyezési konstrukciók bővítése, a bürokratikus ügyintézési eljárások egyszerűsítése, állami garanciális alap létrehozása a mezőgazdaság finanszírozásában;
– szorgalmazni kell az általános szövetkezeti és társulási törvény megalkotását;
– az agrártermelés természeti kockázatának elviselhetőbbé tétele érdekében katasztrófakár-enyhítési rendszer kialakítása, az ehhez szükséges költségvetési források évenkénti biztosítása egy elkülönített katasztrófaalap feltöltésével;
– az áruértékesítés biztonságosabbá tétele érdekében beszerző-értékesítő szövetkezetek létrehozásának támogatása;
– a földtörvény alkalmazásának befejezése;
– a kataszteri nyilvántartás reformja, amely elengedhetetlen a föld adásvételéhez, minőségi paraméterek szerinti nyilvántartásához, a föld piaci árának megállapításához, a mezőgazdasági termelés célirányos támogatásához;
– a termőföldtől a fogyasztóig terjedő élelmiszerbiztonsági rendszer kiépítésének megkezdése;
– a segítségre szoruló kistermelők szociális ellátási rendszerét úgy alakítani, hogy egészségügyi ellátásban és alapszintű nyugdíjban is részesüljenek;
– pótjövedelem-szerzési feltételek megteremtése (biotermelés, vidéki vendégfogadás stb.), a népművészeti értékeket teremtő mesterségek (szövés, faragás stb.), a kézműipar ápolásának támogatása a vidékfejlesztési politika részét képezik;
– az erdők tulajdonviszonya rendezésének véglegesítése;
– a leromlott mezőgazdasági területek erdősítését és a vágásterületek felújítását, valamint az erdősített területek nyiladékokkal, szélfogó fasorokkal, tűzvédelmi pásztákkal, vízvételi helyekkel és erdei utakkal történő ellátását célzó támogatási rendszer kialakítása.
Az RMDSZ vidékfejlesztési politikájának célja a vidéken élő lakosság életminőségének javítása, a környezet, a természeti- és kultúrtáj megőrzése, a vidéki térség fenntartható fejlődésének a megteremtése a vidék adottságainak, sajátosságainak, valamint a Vidéki Térségek Európai Chartájának megfelelően. Ezek érdekében szükséges:
– Vidékfejlesztési központok kialakítása a vidék- és területfejlesztés hatékony eszközeként. A vidékfejlesztési központok célja a területen működő intézmények, egyesületek, szervezetek kooperációs tevékenységének ösztönzése, a vidékfejlesztési tervek és programok technikai hátterének kidolgozása, a vidékfejlesztési tanácsadás hatékony megvalósítása és művelése, a vidékfejlesztési alapokhoz való hozzájutást lehetővé tevő pályázatok figyelése és írása, egyéb finanszírozási eszközök feltárása.
– Egy agrárpolitikai és vidékfejlesztési munkacsoport létrehozása, amely együttműködve a Romániai Magyar Gazdák Egyesületével, valamint a mezőgazdaság terén tevékenykedő más civil szervezetekkel kidolgozza az RMDSZ mezőgazdasági és vidékfejlesztési stratégiát, illetve biztosítja a döntés-előkészítés szakmai hátterét.
Támogatjuk a Romániai Magyar Gazdák Egyesületét a falu- és agrárpolitikai célkitűzéseik megvalósításában.
d. Turizmus
Különféle befektetési és hitelgarancia kedvezményekkel segíteni kell a kis- és középvállalkozásoknál a turisztikai fejlesztések megvalósítását, a versenyképesség növelését.
A turizmus állami költségvetésből származó forrásait elsősorban a turisztikát támogató infrastrukturális fejlesztésekre és látványhelyszínek kialakítására kell fordítani.
– a faluturizmus és a falusi vendéglátás támogatási rendszerének kiépítése a következő eszközök segítségével: marketing és értékesítési hálózat kialakítása, szakképzés ösztönzése, valamint kedvezményes adó, hitel- és garanciarendszerek kidolgozása;
– bevezetni az ifjúsági és idős (nyugdíjas) turizmus támogatásának rendszerét;
– elérhető, megbízható és egységes idegenforgalmi információs és statisztikai rendszerek megteremtését.
4. Infrastruktúra fejlesztése
Korszerű út- és vasúthálózat létrehozása, amely biztosítja a régiók fejlődést. Kiemelt cél a Nagyvárad – Kolozsvár – Marosvásárhely – Brassó autópálya megépítése, a Szatmárnémetit Nagyváraddal, Araddal, Temesvárral összekötő út gyorsforgalmi úttá fejlesztése, valamint a Dél Erdélyen áthaladó Nagylak – Arad – Brassó – Bukarest autópálya kivitelezése, illetve az ezekhez kapcsolódó utak és határátkelőhelyek kiépítése. 
Elkerülhetetlen a Román Vasutak modernizációja, a pályavasút és vállalkozó vasút gazdálkodásának szétválasztása, a kombinált fuvarozás és a logisztikai központok fejlesztése.
Az energiaszolgáltatás biztonsága a gazdaság működőképességének és az állampolgárok életvitelének egyaránt fontos feltétele. Az államnak, alapvetően piaci eszközökkel, jogalkotóként és részben tulajdonosként is gondoskodnia kell az ellátás biztonságáról, a hosszú távú érdekek érvényesítéséről, a természeti környezet védelméről.
A közművesítési beruházások felgyorsítása, a közüzemi szolgáltatások fejlesztése, különös tekintettel a vidéki települések ivóvízellátásának és csatornahálózatának megvalósítására.
5. Költségvetési és monetáris politika
a. Költségvetés, államháztartás
A költségvetés szerkezeti koncepciójának, valamint a költségvetési intézmények rendszere reformjának az Európai Uniós előcsatlakozási tárgyalásokon megállapított alapvető irányvonalak mentén kell folytatódnia. A fiskális politikának hosszabb távon anticiklikusnak kell lennie, vagyis fellendülés esetén vásárlóerőt szűkítő, lassulás esetén vásárlóerőt bővítő hatást kell gyakorolnia. Az állami költségvetést programok formájában kell megjeleníteni, valamint ki kell dolgozni a programok hatékonyságát mérő kritériumrendszert, a programok megvalósulását szigorúan követni kell. 
Az EU-s és Világbanki alapok felhasználása szükségessé teszi az illetékes intézményrendszerek hatékonyságának növelését. 
A költségvetésnek a tartós fejlődését elősegítő gazdaságpolitika hatékony eszközévé kell válnia. Alapvető célunk a költségvetési hiány inflációmentes finanszírozása, kezelhető keretek között tartása, valamint lényeges csökkentése közép- és hosszú távon.
Az infrastrukturális fejlesztések kidolgozásánál elengedhetetlen kritérium ezek méltányos és kiegyensúlyozott regionális leosztása.
A célok megvalósítása érdekében szükségesnek tartjuk:
– az adórendszer reformjának befejezését, az Európa Unió jogszabályok teljes átvételét, beleértve a vám és a hozzáadott értékadó szabályozásának módosítását a cégek exporthatékonyságának növelésére;
– az adóügyi és az adóügyi eljárási törvénykönyvek kidolgozását, az adórendszer átláthatóságának, kiszámíthatóságának és koherenciájának érdekében;
– a személyi jövedelemadó bizonyos részének a befizető által megjelölt célokra történő felhasználását;
– az adóhivatalok rendszerének átszervezését, informatizálását és az ügyfélfogadás reformját, az adóbehajtási költségek csökkentését és az adóbehajtás követhetőségének javítását;
– az önkormányzatok nagyobb arányú részesedését a GDP-ből;
– a feketegazdaság visszaszorításának kiemelt kérdésként való kezelését;
– a „körbetartozások" felszámolását.
b. Monetáris politika
A monetáris politika jelentős feladata az EU csatlakozás előkészítése. 
Az RMDSZ céljának tekinti:
– a monetáris unió előkészítését;
– a tőkepiac további fejlesztését, a biztosítási piac megfelelő ellenőrzés melletti fellendítését;
– a bankrendszer privatizációjának befejezését;
– a korszerű pénzátutalási és kifizetési rendszerek használatának általánosítását, a pénzügyi szolgáltatások informatizálását.
c. Helyi közpénzügyek
A helyi közpénzügyek területén szükségesnek tartjuk az önkormányzatoknak feladatkörük szerinti finanszírozását, a pénzügyi decentralizáció folytatását, újabb pénzforrások helyi szintre való rendelését. A célirányosan visszaosztott összegekről a döntést teljes mértékben helyi hatáskörbe kell utalni.
6. Tudásalapú információs társadalom
Románia számára a versenyképesség útja a tudás alapú, információs társadalom kialakítása.
Az információs társadalom kialakulása az állam következetes támogatása nélkül nem lehetséges. Ezért fontosnak tartjuk:
– az információhoz való hozzájutás alapjogként való elismerésérét;
– az egyén számára az információközlés szabadságát és a magánszféra védelmét biztosító konszolidált demokratikus társadalmat;
– a gazdaság és kereskedelem szereplői számára kiszámítható, biztonságos jogi kereteket;
– a számítógépes ismeretek, valamint az információ befogadását és hasznosítását lehetővé tevő készségek elsajátítását, fejlesztését.
A kormányzat feladata, hogy a kor színvonalának megfelelő tájékoztatással és eszközök, lehetőségek biztosításával felkészítse a társadalmat az új eszközök és módszerek alkalmazására a mindennapokban, a gazdaságban, az információhoz való hozzáférésben és a közigazgatásban. Szükséges a szolgáltató jellegű államigazgatás kialakítása. Az Internet segítségével nyilvánossá lehet tenni a hatalomgyakorlást, a közigazgatás, az önkormányzat tevékenységét.
Oktatás, tudomány – kutatás
Oktatás
Alapelv
A romániai magyarság nemzeti identitása megőrzésének, szülőföldön maradásának és a versenyképes szakemberképzésnek feltétele a minőségi anyanyelvű oktatás, amelynek autonóm és korszerű rendszerben kell megvalósulnia.
1. Oktatáspolitikai célkitűzések
a. Az RMDSZ oktatáspolitikája továbbra is következetesen képviselni kívánja azt az önállósulási akaratot, amelynek célja az önkormányzaton alapuló, szervezési, működési és tartalmi autonómiával rendelkező anyanyelvű oktatási-nevelési rendszer megvalósítása, a képzés minden területén, formájában és szintjén, az európai integráció szellemében átalakított országos rendszer keretében. Oktatási intézményrendszerünk elsősorban a román állam – nemzetiségi létszámunkkal részarányos, de az anyanyelvű oktatás többletköltségeit is figyelembe vevő – finanszírozására számít. Az anyanyelvű oktatási hálózat meghatározó elemének tekintjük a Kolozsvár központú, önálló állami magyar egyetemet, amelynek visszaállítását továbbra is határozottan igényeljük.
b. A fenti célok elérésének érdekében szükséges, hogy megteremtsük a kisebbségi oktatás szervezésének és finanszírozásának jogi biztosítékait. Ennek feltétele, hogy a jelenleg érvényben lévő oktatási törvényből, valamint a megvitatás előtt álló köz- és felsőoktatási törvénytervezetből kerüljön eltávolításra minden olyan rendelkezés, amely korlátozza az anyanyelvű oktatást. 
c. Az RMDSZ feladatának tekinti, hogy a romániai törvénykezés az állami és magán jellegű oktatás mellett ismerje el harmadik oktatási formaként a felekezeti oktatást. Szorgalmazza, hogy az állam által elismert egyházak számára lehetőség nyíljék a képzés minden területére, formájára és szintjére kiterjedő oktatás szervezésére.
d. Támogatjuk az intézményi autonómia további szélesítését, az állam központosított intézményrendszerének fokozatos leépítését, állampolgári iskolarendszerré alakítását, decentralizációt az oktatás minden vonatkozásában
e. Ösztönözzük a fenntartói pluralizmusnak, a tényleges iskolafenntartók és iskolahasználók felügyeleti és döntéshozói jogának elismerését és biztosítását, ezeknek a jogoknak a törvényekbe foglalását. A szubszidiaritás elvének érvényesítésével növelni kívánjuk a helyi társadalom képviselői (önkormányzat, szülők, diákok, iskolaszékek) beleszólásának súlyát és ellenőrzésének mértékét az iskolák ügyeibe. Az oktatási intézmények fenntartásában nagy szerepet tulajdonítunk a helyi önkormányzatok, a vállalkozói réteg, a civil társadalom együttműködésének. Szorgalmazzuk, hogy a magyar többségű településeken a helyhatóságok és a vállalkozói réteg segítsék a fiatal értelmiségiek letelepedésének feltételeit, különös tekintettel a külföldről hazatérni kívánó szellemi munkaerő életfeltételeinek biztosítására. A helyi önkormányzatok feladata, hogy a megfelelő életfeltételek biztosításával falusi környezetben is vonzóvá tegyék a pedagógus pályát.
f. Külön hangsúlyt fektetünk a szórványiskolákban tanuló gyermekek érdekeire. A Szórványtanáccsal közösen programokat dolgozunk ki az anyanyelvű iskolai hálózat fejlesztése érdekében.
g. Saját iskoláik létrehozásáig, a magyarul tanulni vágyó csángó-magyar gyermekek részére biztosítanunk kell anyanyelvünk, kultúránk elsajátításának lehetőségét a román nyelvű tanintézetekben, illetve alternatív oktatási formákban is. 
h. Szorgalmazzuk az országos oktatási rendszer általános reformjának folytatását, az európai integráció célrendszeréhez igazítva. Célunk, hogy szakmailag megalapozottan folytatódjék az oktatás tartalmi korszerűsítése, az iskolaszerkezetben végbemenő változások szabályozása, erősödjék az oktatás és nevelés összhangja, az oktatás magas szinten tudjon megfelelni az alkalmazható tudás megszerzése iránti jogos igénynek.
i. Gondoskodnunk kell az oktatás célrendszerének a munkaerőpiac igényeihez való hozzáigazításáról.
j. A kisebbségi autonómia keretében meg kell teremtenünk az oktatás területén a belső minőségi ellenőrzés mechanizmusait. Az RMDSZ szaktestületei révén támogatja az oktatás minőségfejlesztési programjának kidolgozását. A széleskörű, oktatási rendszerünk egészét érintő program megvalósításában érdekeltté kell tennünk a tanulókat, pedagógusokat, szülőket és fenntartókat egyaránt.
k. Szülőföldjén maradó értelmiség nélkül nem őrizhetjük meg identitásunkat. Ezért kiemelt célunknak tekintjük az egyetemi oktatók, pedagógusok anyagi és társadalmi megbecsülését. Célösztöndíjakkal és pályázatokkal kell támogatni a fiatal pedagógusok életkezdését, vidéki munkavállalását. Ugyancsak felkaroljuk a helyi társadalmi erőfeszítéseket, ilyen irányú önkormányzati programok beindítását kezdeményezzük. 
l. A folyamatos értelmiség-utánpótlás biztosítása érdekében kiállunk a főiskolai és egyetemi ifjúság érdekeiért. Tanulmányaik alatt megfelelő ösztöndíjak alapításával, saját erőnkből is támogatjuk őket. 
m. Ösztönözni kell a pedagógusokat, hogy vállalják a vezetői tisztségekkel járó felelősséget, vegyenek részt az egyes szaktárgyak országos tanterveinek, tankönyveinek összeállításában.
n. Oktatási céljaink megvalósításához szükséges alapok megteremtése érdekében ösztönözzük a nemzetközi pályázatokon való részvételt.
o. Oktatáspolitikai célkitűzéseink gyakorlatba ültetésében is partnernek tekintjük a szakmai civil szervezeteket, ezért a döntés-előkészítés folyamatában a Szövetség konzultál ezekkel a szervezetekkel. Az együttműködés feltételezi a vállalt feladatok teljesítésében a kölcsönös felelősségvállalást.
p. Az anyaországi támogatások rendszerét olyan irányba terelni, hogy az az erdélyi magyarság autonóm céljait, elvárásait, elképzeléseit segítse.
q. Az oktatás finalitását szem előtt tartva szükség van a magyar szakemberek esélyegyenlősége biztosítására azzal, hogy a magyarság számbeli arányának megfelelően jussanak be a romániai tudományos, közművelődési, egészségügyi, pénzügyi, közigazgatási intézményekbe, a döntéshozó testületekbe és az államapparátusba.
2. Célkitűzések a felsőfokú oktatás terén
a. Az RMDSZ alapvető feladatának tekinti az önálló állami, Kolozsvár központú, magyar tannyelvű egyetem létrehozását. Létrejöttéig a jelenlegi magyar tannyelvű oktatási vonalak döntéshozói, szerkezeti és pénzügyi önállóságát biztosító feltételek megteremtését, a meglévő keretek megerősítését, belső autonómiájának kialakítását, így a Babeş-Bolyai Tudományegyetem magyar kari rendszerének létrehozását, a marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem magyar oktatási kereteinek megerősítését, majd önállósítását szorgalmazzuk.
b. Támogatjuk új magyar tannyelvű oktatási vonalak kialakítását Marosvásárhelyen (Petru Maior Műszaki Egyetem), Kolozsvárt (Gheorghe Dima Zeneakadémia), kiemelten kezeljük magyar tannyelvű csoportok létrehozását Kolozsvárt (Műszaki Egyetem, Ion Andreescu Művészeti Akadémia, Agrártudományi és Állatorvosi Egyetem). Ezekben az intézetekben kezdeti lépésként a szaknyelv elsajátítását kell biztosítanunk, az önálló oktatói státusok létrehozása mellett. 
c. Ugyanakkor továbbra is kiemelt feladat a magyar nyelvű magán (egyházi és alapítványi) felsőoktatási intézmények hálózatának támogatása. Az állami és magán oktatási formát egymást kiegészítő rendszernek kell tekintenünk, amely megteremt a teljes spektrumú anyanyelvű felsőoktatási kínálatot. Támogatjuk a Sapientia – az Erdélyi Magyar Tudomány Egyetem – működését és fejlesztését, akkreditációs kérdéseinek megoldását. Érvényt kell szereznünk a Tanügyi Törvény ama lehetőségének, hogy az állam részt vállaljon az ilyen jellegű intézmények finanszírozásában. Továbbra is alapvető cél a magyar nyelvű állami, magán és felekezeti oktatás összehangolt fejlesztése. Ez legyen tekintettel a létező és létesítendő intézmények kisebbségtársadalmi szerepére, az ott folyó vagy megvalósítandó szakmai munka mennyiségére és minőségére.
d. Elengedhetetlen a pedagógus képzés színvonalának minőségi javítása. Ennek feltétele a pályaalkalmassági követelmények figyelembe vétele, valamint az igényes elméleti, de főleg gyakorlati pszicho-pedagógiai és módszertani felkészítés.
e. A színvonalas oktatói utánpótlás biztosítása érdekében szükségesnek tartjuk az állami felsőoktatásban működő elitképző programok támogatását. Az anyanyelvű felvételi vizsga kiterjesztését kérjük a doktorátus esetében is, valamint igényeljük az anyanyelvű doktorképzés kiterjesztését.
f. Egységes célpályázati rendszerben működő ösztöndíj-támogatást kell kialakítani az oktatói személyzet, valamint a posztgraduális képzést felvállalók számára. Fontosnak tartjuk, hogy a doktorandusok a graduális szinten tanuló diákokhoz hasonló szociális kedvezményekben részesüljenek. Szorgalmazzuk a kedvezményes banki diákhitel rendszer kidolgozását és szakszerű működtetését egy korszerű diákvédelmi rendszer részeként.
g. Szociális jellegű ösztöndíjrendszer működésének feltételeit kell biztosítani az egyetemi képzést vállaló, de a továbbtanuláshoz szükséges anyagi alapokkal nem rendelkező fiatalok számára. 
h. Minden eszközzel támogatnunk kell intézményeinket az új szakok indításához szükséges akkreditációs feltételek teljesítésében, valamint az ideiglenes működési engedélyek megszerzésében.
i. Támogatjuk a romániai felsőoktatás reformját, a fejlődést meghatározó Bologna-i Egyezmény alapján, amely egy integrálható európai felsőoktatási rendszer kialakítását szorgalmazza, biztosítva ezáltal az egyetemek közti átjárhatóságot, a külföldön elvégzett részképzések beépítését a romániai intézmények rendszerébe.
j. Ki kell használnunk minden olyan lehetőséget, amelyet a romániai felsőoktatás európai igényű integrációja megteremt. Ilyen integrált felsőoktatási keretben kell megkeresnünk a helyét az önálló, magyar oktatási nyelvű intézményeinknek. Az önálló állami magyar egyetemnek már az integráció igényeit kielégítő intézményként kell létrejönnie.
3. Célkitűzések a közoktatás terén
a. Tennivalók a kisebbségi oktatás szabályozása területén
Az RMDSZ parlamenti képviselete az érdekeltekkel folytatott szakmai konzultációk alapján dolgozza ki azokat a javaslatokat, amelyek beépítése a Közoktatási Törvénytervezetbe megszüntetné a kisebbségi oktatás még meglévő korlátozásait:
– A kisebbségi közoktatásban minden tantárgyat a kisebbségek nyelvén tanítsanak, beleértve a Románia földrajza és a románok történelme című tantárgyakat is.
– A kisebbségi oktatási intézményeknek legyen joga kétnyelvű bizonyítvány kiállítására.
– A magyar nyelvű oktatási intézmények, illetve a magyar tagozatok felelős vezetését biztosító tisztségviselők pályázatainak elbírálásakor, a jelöltek magyar nyelv és kultúra ismerete kizáró jellegű feltétel.
– A tagozatos intézményekben tanító pedagógusok normájának kialakításakor minden esetben figyelembe kell venni az oktatók magyar nyelv és kultúra ismeretét. Jelenleg nagyon sok tantárgyat, a törvényes rendelkezések ellenére, a nyelvet egyáltalán nem, vagy nem kellő színvonalon ismerő tanárok tanítanak: idegen nyelv, ének-zene, rajz, testnevelés, történelem, földrajz, technológiai ismeretek stb.
– Elengedhetetlen a képességfelmérő és érettségi vizsgákkal kapcsolatos szabályozók újrafogalmazása a kisebbségi vizsgázókat negatívan érintő intézkedések megszüntetése érdekében. (A vizsgatételek kellő időben történő fordításának biztosítása, külön javító központok szervezése.)
– A teljes körű egyházi oktatás feltételeinek törvénybe iktatása mellett, szükséges az egyházi jellegű közoktatási intézmények működését szabályozó keretek pontosítása és elfogadtatása (finanszírozás, tanszemélyzet-tisztségviselők kinevezése és visszahívása alkalmatlanság esetén, oktatási ingatlanok tulajdonjoga, az általános- és szakellenőrzés kérdése stb.). 
– Az RMDSZ szaktestületeinek is feladata nyomon követni a kisebbségi oktatásra vonatkozó törvénycikkelyek, kormány- és szakminisztériumi rendeletek betartását, betartatását. Biztosítania kell a végrehajtás különböző szintjein kialakult irányítási struktúrák hatékonyabb működését.
b. A magyar tannyelvű oktatás hálózati kérdéseinek megoldása érdekében:
– Támogatjuk a reális igényeknek megfelelő intézményi hálózat bővítését (a központilag kezdeményezett körzetesítés érdekeinknek megfelelő megszervezését, különösen a szórványnak minősülő területeken; a szakképzés területén a profilok bővítését, a vokacionális középiskolai, valamint a testi- és szellemi fogyatékos gyermekeket oktató iskolahálózat fejlesztését; az újonnan kialakított önálló magyar oktatási intézmények kiemelt támogatását).
– A közoktatási hálózat tervezhetősége, hatékonyságának növelése érdekében biztosítani kell a szükséges erőforrásokat a következő feladatok elvégzéséhez:
– A magyar érdekeltségű oktatási intézményeinknek és azok beiskolázási körzeteinek teljes körű feltérképezése, a települések és régiók demográfiai adatainak és az ezekkel kapcsolatos prognosztizálható változások felmérése.
– A magyar nemzetiségű beiskolázatlan vagy nem anyanyelvükön tanuló diákok nyilvántartásba vétele, lehetőség szerint az okok feltüntetésével.
– Az érdekelt felek – oktatási és önkormányzati testületek, egyházak, civil szervezetek – képviselőiből álló munkacsoportok kialakítása, amelyek a fenti adatok birtokában elkészítik a magyar iskolahálózat tervezetét, oktatási szintekre, régiókra és településekre lebontva, szem előtt tartva a következőket: az alapfokú képzést (óvodai és elemi oktatás) lehetőség szerint biztosítani kell minden településen. A szórványvidékeken élő magyar közösségek esetében igényeljük a létszám alatti osztályok engedélyezését, mert számos esetben csak így biztosítható az anyanyelvű oktatás. Mivel a képzés gimnáziumi- és líceumi szintjén, a hatékony és minőségi oktatás biztosításához szakképzett és lehetőleg állandósult tantestület, valamint megfelelő infrastruktúra és felszereltség szükséges, szorgalmaznunk kell az iskolabusszal, bentlakással és étkezdével rendelkező magyar iskolaközpontok kialakítását is.
– A felsőoktatás kereteinek további bővítése és színvonalának emelése attól függ, hogy megállíthatók-e a közoktatásnak a magyar közösség szempontjából teljesen kedvezőtlen folyamatai. Alapvető oktatáspolitikai követelmény a középiskolai oktatás kereteinek lényeges bővítése, hogy az európai és a magyarországi arányokhoz hasonlóan a tanulóknak legalább hetven százaléka eljusson az érettségiig (a jelenlegi ötven százalék alatti arány szinte teljesen kizárja a falusi fiatalok továbbtanulási lehetőségét, általában pedig motiválhatja a külföldi tanulási lehetőségek igénybevételét). Ehhez azonban már a magyar nyelvű oktatás legalsó szintjétől biztosítani kell a megfelelő színvonalú képzést: az alsó tagozat hiánya vagy alacsony színvonala egyik oka lehet annak, hogy a tanulók, illetve a szülők a továbbiakban a román nyelvű oktatás mellett döntenek.
– Igényt tartunk arra, hogy a magyar nyelvű iskolahálózat beiskolázási számának megállapításakor az illetékes szervek kérjék ki az RMDSZ véleményét.
– A hálózati kérdések rendezése nem nélkülözheti a közoktatás oktatói és tanulói számára létrehozott ösztöndíjrendszer feltételeinek kidolgozását és életbeléptetését. 
c. Feladatok a közoktatás tartalmi vonatkozásai tekintetében:
– Az RMDSZ feladata biztosítani a szakminisztérium keretében kialakított országos reformbizottságokba való aktív közreműködésünket (tanterv-, tankönyv-, vizsgabizottságok stb.).
– Szorgalmazzuk a jelenlegi, egyre inkább korszerűtlenné váló intézményközpontú oktatási rendszer mellett olyan gyermekközpontú nevelési módszerek alkalmazását és intézményes kialakítását, amely alapvetően a gyermek valós képességeinek feltárására, érzelmi intelligenciájának kibontakoztatására és fejlesztésére helyezi a hangsúlyt. Ennek érdekében támogatjuk az alternatív oktatási módszerek szervezett keretek közötti népszerűsítését szülők és pedagógusok körében, ez utóbbiak szakmai továbbképzését e területen, illetve a módszerek intézményes alkalmazását.
– Támogatnunk kell a tanulók túlterhelésének csökkentése érdekében a sajátos tantervek kidolgozásának feltételeit, és biztosítanunk kell azok engedélyeztetését. 
– A szakmai szerveződésekkel közösen meg kell teremtenünk a román nyelv eredményes oktatásának feltételeit és eszközeit. Határozottan érvelünk amellett, hogy a román nyelv és kultúra megismerése érdekében a magyar tanulók számára külön tantárgyprogramokat és tankönyveket dolgozzanak ki, sajátos módszertan alapján tanítsák azt. Ennek megfelelően kell újjászervezni a román nyelvtanárok képzését is. 
– A tankönyvek és oktatási anyagok tekintetében fontos a törvényes keret megteremtése, hogy ezeket az anyanyelv nyelvi logikájával írhassák meg. Ne korlátozzák a magyarországi szemléltetőeszközök, segédkönyvek, tankönyvek használatát, beleértve a tankönyveket is.
– Meg kell valósítanunk, hogy a közoktatás kimeneti vizsgarendszerében az idegennyelv-tudással szembeni követelmény egyenértékű legyen az állami nyelvvizsgával. Ahhoz, hogy a tantárgyvizsga felválthassa az állami nyelvvizsgát, az oktatás minden szintjén biztosítani kell a hatékonyabb nyelvtanulás feltételeit.
– El kell érnünk, hogy az érettségi vizsga követelményrendszere tartalmazza az informatikai tudás értékelését is.
– Az RMDSZ elősegíti a magyar nyelvű középiskolai tankönyvek kiadásához szükséges pénzalapok pályázati úton való megszerzését. Támogatjuk az önálló magyar tankönyvkiadást.
– Az RMDSZ kezdeményezi egy olyan munkacsoport létrehozását, amely kidolgozza az oktatói-nevelői tevékenység nevelési részének kritériumrendszerét. Ebben a munkában fokozott figyelmet kell fordítanunk, egyházainkkal együttműködve, korunk társadalmi problémáira, mint az alkoholizmus, kábítószer fogyasztás, fiatalkorú bűnözés.
– A minőségi oktatás és a reformfolyamatba való bekapcsolódás megköveteli az anyanyelvű oktatáshoz kapcsolódó háttérkutatások megszervezését. A Szövetség támogatja egy oktatáskutatáshoz szükséges intézmény létrehozását.
Tudomány – kutatás
Törekednünk kell saját szellemi arculatunk megőrzésére, értékeink felmutatására. Ennek érdekében a felsőfokú oktatásban, a tudományos kutatásban és a művelődési életben létre kell hoznunk a közösségi kultúra életben tartásához és működéséhez szükséges intézményeket.
Románia Európai Uniós csatlakozási törekvéseinek megfelelően és a fenntartható gazdasági-társadalmi fejlődés érdekében az RMDSZ szorgalmazza a tudományos kutatás prioritásként való kezelését és megfelelő költségvetési finanszírozását az európai szabványoknak megfelelően. Ennek érdekében szükséges a tudományos kutatás intézményes újjászervezése és az eddigieknél számottevően jelentősebb finanszírozási keretek biztosítása. Ugyanakkor támogatjuk a hazai és nemzetközi magánvállatok által működtetett kutatóhálózatba való bekapcsolódást. Célunk, hogy az erdélyi magyarság az egyesült Európában versenyképes legyen.
A felsőoktatás és a kutatás nem választható el. Ezért szorgalmazzuk a kettő fokozottabb integrálását, az egyetemeken folyó tudományos kutatási feltételek számottevő javítását mind jogi, mind pedig finanszírozási szempontból.
A romániai magyarság alapvető célja a romániai magyar értelmiség legképzettebb rétegének itthon tartása, amelynek egyik fő eszköze a tudományos kutatás intézményesítése és az esélyegyenlőség biztosítása a kutatóintézetekben. Ennek érdekében az RMDSZ többszintű stratégiát követ:
a. A romániai állami finanszírozású kutatóintézetekben hagyományaink továbbvitele érdekében biztosítani kell a magyar vonatkozású témák, számunkra fontos vidékek stb. kutatásának lehetőségét, amelynek egyik feltétele a magyar nemzetiségű kutatók megfelelő (legalább az országos, erdélyi vagy megyei) számarányok szerinti alkalmazása. A sajátos kisebbségi témákkal is foglalkozó kutatóintézetekben esetenként külön pénzügyi és működési autonómiával rendelkező tagozatok létrehozatalát szorgalmazzuk a Román Akadémia és a minisztériumi kutatóintézetek erdélyi fiókjai keretében.
b. A magyar oktatási nyelvű állami és magánegyetemeken és tagozatokon kérjük a tudományos kutatás intézményes feltételeinek bővítését, a magyar nyelvű felsőoktatási színvonal emelésének elengedhetetlen feltételeként, a magyar nyelvű állami felsőoktatás önállóságának erősítésével összhangban.
c. A romániai magyarság sajátos kutatási hagyományainak és autonóm tudománypolitikai stratégiáinak háborítatlan művelése érdekében kiemelten fontos a szakmai szervezetek és alapítványok keretében folyó tudományos kutatás intézményesítésének erősítése. Az RMDSZ tisztában van azzal, hogy kisebbségi helyzetben egyes specifikus kutatási területek műveléséhez a romániai magyar civil szféra biztosítja a legmegfelelőbb kereteket. A kutatási munka finanszírozási feltételeinek biztosításához az RMDSZ erőfeszítéseket tesz, hogy mind a román, mind a magyar költségvetés támogassa a romániai magyar tudományos kutatást, és szorgalmazza az Európai Uniós forrásokhoz való hozzáférés tényleges esélyeit a romániai magyar kutatók számára megfelelő intézményes keretek kiépítésével. A magyarságra vonatkozó specifikus kutatási területek megfelelő feltételek közötti kutatásában szorgalmazzuk a Magyar Tudományos Akadémiával és más magyarországi kutatóintézetekkel való együttműködést, amelyek az erdélyi magyar kutatás intézményesítésében fontos szerepet tölthetnek be.
Művelődés
Kultúránk nemzeti identitásunk alapja, ezért művelődéspolitikánk legfőbb célkitűzése közösségünk nemzeti- és egyetemes értékeket teremtő képességének megőrzése és megfelelő intézményi keretek közötti fejlesztése. Közösségünk szellemi versenyképessége integrálódó, globalizálódó, tudásközpontú világunkban megköveteli az egyetemes értékek beépítését kultúránkba. Ugyanakkor ösztönözzük helyi értékeink megőrzését, így művelődési életünkben a lokalizáció elvének gyakorlatát szorgalmazzuk. Támogatjuk régiónk sokszínű kulturális értékeinek cseréjét, az interetnikai partnerkapcsolatok kiteljesítését.
Kultúránk nemzeti jellege megőrzésének feltétele a kulturális autonómia jog- és intézményrendszerének kiépítése. Ugyanakkor, működő kulturális intézményeinknek méltányos részt kell kapniuk az állami, községi, városi és megyei költségvetésből. A fenti elvek érvényesítése érdekében az RMDSZ külön törvényt dolgoz ki és síkraszáll ennek parlamenti elfogadtatásáért.
Az alkotmány biztosította szabad egyesülési jog alapján művelődési életünkben az állami intézményrendszer mellett létrejött egy önszerveződő, közösségi, civil társadalmi intézményrendszer is. Az RMDSZ társadalomszervezői és művelődéspolitikai gyakorlata mindkét vonulatot támogatja.
1. Tennivalók az állami fenntartású intézményrendszer működtetésében
a. Az RMDSZ parlamenti képviselete fenntartja a művelődési ágazat kiemelt támogatásának elvét az állami költségvetésben, mint a versenyképesség feltételét az európai integrációs folyamatban.
b. Meglévő kulturális intézményeink megfelelő, diszkriminációmentes finanszírozása az állami és megyei költségvetésekből, méltányos részesedés a közművelődés támogatására szánt önkormányzati alapokból.
c. Kultúránk újratermelésének fontos műhelyei a hivatásos művészeti intézmények. Az RMDSZ az állami, önkormányzati fenntartás igénylése mellett igyekszik olyan támogatási rendszereket működtetni, amelyek biztosíthatják az anyanyelvű minőségi kultúraművelés feltételeit.
d. A Szövetség kiáll a folyóirataink állami költségvetési támogatása mellett, olyan saját pályázati rendszer létrehozását szorgalmazza, amely segítheti kulturális értékeink megalkotásában kulcsszerepet vállaló réteglapok működését.
e. Az RMDSZ hangsúlyt fektet a helyi tanácsok kulturális támogatásokban rejlő lehetőségeire. A Szövetség tanácsosainak figyelmébe ajánlja a községi könyvtárak és művelődési házak működési feltételeinek biztosítását. Szorgalmazza, hogy bocsássanak a fiatal értelmiségiek rendelkezésére szolgálati lakást, hogy az ingázó értelmiséget felválthassa a település életét meghatározó, helyben lakó szellemi dolgozó réteg.
f. A humán erőforrás fejlesztése érdekében az RMDSZ támogatja a hazai magyar nyelvű felnőttképzés intézményesülését, az ez irányú romániai törvénykezés kiegészítését és az európai gyakorlat szerinti alkalmazását. A szakember utánpótlás érdekében az RMDSZ támogatja az állami oktatási hálózat keretében egy kulturális menedzsment szak létrehozását, az anyanyelvű felsőfokú zenész-, képzőművész-képzés megszervezését.
g. Az RMDSZ síkraszáll, hogy az állami kulturális intézményekben is tegyék lehetővé anyanyelvű kultúránk művelését:
– a megyei és helyi múzeumokban a már meglevő (történelmi, képzőművészeti, néprajzi) állagok szakszerű megőrzését, gyarapítását, folyamatos kiállítását a történelmi objektivitás és igazság jegyében, két- vagy háromnyelvű feliratozással, katalógusokkal és plakátokkal. A kisebbségi állagok szakszerű feldolgozására, gyarapítására és bemutatására alkalmazzanak megfelelő számú, az illető nemzeti kisebbséghez tartozó szakembert;
– az erdélyi megyeközpontokban található levéltárakban alkalmazzanak magyar és német anyanyelvű kutatókat is. Biztosítsák a levéltárakban kutatóink számára a teljes anyag hozzáférhetőségét. Az elszállított állagokat szolgáltassák vissza az eredeti tulajdonosoknak. Szorgalmazzuk a kimondottan magyar anyakönyvek, parókiális jegyzőkönyvek, egykori civilszervezeti levéltárak az Erdélyi Múzeum Egyesület közgyűjteményeinek visszajuttatását;
– a könyvtárakban a magyar állomány gyarapításához és használatához, a szakszerű kezeléshez szükséges magyar nemzetiségű szakszemélyzet alkalmazása, képzése, továbbképzése;
– a műemlékvédelem terén arányos részesedést biztosítsanak az állami alapokból a romániai magyar közösség múltjával kapcsolatos műemlékek felleltározása, gondozása és restaurálása érdekében;
– a Művelődési- és Egyházügyi Minisztérium területi szakbizottságaiban alkalmazzanak kisebbségi szakfelügyelőket;
– a művelődési kutatóintézetekben magyar nemzetiségű munkatársak alkalmazásával biztosítsák az anyanyelvű kulturális kutatásokat.
h. Az RMDSZ támogatja a magyar könyvkiadást. Fenntartja az állam hozzájárulásának szükségességét a könyvkiadás költségvetési támogatásában, a könyvterjesztési hálózat működtetésében. Pályázati rendszerében alapokat biztosít a könyvkiadás és könyveket népszerűsítő rendezvények támogatására. Biztosítani kell a romániai magyar könyvkiadók részvételi lehetőségét az államközi kulturális szerződésekben rögzített közös könyvkiadási és könyvcsere akciókban.
2. Tennivalók a saját civil intézményrendszer működtetésében
a. Az RMDSZ kultúránk intézményes működtetése, értelmiségi rétegünk újratermelése, a versenyképes, gazdaságilag erős, közéletben szerepet vállaló helyi közösségek megszületésének ösztönzése, a kultúra eltartásához való hozzájárulás szempontjából kiemelt jelentőséget tulajdonít a civil társadalmi szférában létrehozott önszerveződő testületeknek.
– ösztönzi, hogy valamennyi magyar lakta településen egyesületek, alapítványok létesüljenek a helyi közösségi érdekek megelevenítése és megoldása, versenyképes polgári társadalom megteremtése érdekében;
– közalapítványi képviseletei révén, a Szövetség által létrehozott alapítványokban az RMDSZ támogatja a művelődés intézményes működtetésében szerepet vállaló országos hatókörű, jogi személyiséggel rendelkező szakszövetségek működését biztosító normatív támogatások rendszerének létrehozását pályázati alapon;
– az alapítványi stratégiák kidolgozásakor az RMDSZ támogatja a magyar kultúra intézményesülését segítő, saját közösségi tulajdonban és kezelésben levő művelődési infrastruktúra létrehozására irányuló kezdeményezéseket, mint a Magyar Ház láncolat, tájházak, teleházak, regionális civil információs központok kialakítása, közgyűjtemények (kézirattárak, könyvtárak, képzőművészeti gyűjtemények) létesítése;
b. A Szövetség törekszik a kiemelkedő művészeink, tudósaink méltó alkotó körülményeinek megteremtésére.
c. Az RMDSZ kezdeményezi külön keret létrehozását az asszimiláció által különösen veszélyeztetett szórvány- és csángó közösségek megkülönböztetett támogatására.
d. A Szövetség társadalomszervezői munkájában számít középosztályunk fokozott társadalmi szerepvállalására. Saját erőforrásainkból is támogatni kell kultúránkat, ezért az RMDSZ ajánlja egy Kulturális Alap létrehozását, amely országos közadakozásból születhetne meg, elsősorban a vállalkozói réteg mecenatúrája révén.
e. Az RMDSZ szorgalmazza az erdélyi városokra kiterjedő magyar nyelven működő filmklub-hálózat kialakítását.
Szövetségünk hozzá kíván járulni az ország demokratikus intézményrendszerének konszolidálásához, ennek érdekében szorgalmazza:
– az elkobzott egyesületi vagyonok visszaszolgáltatásáról szóló törvény megalkotását;
– a művelődési ágazatokból az állam visszavonulását ellensúlyozandó, az RMDSZ szorgalmazza a közalapítványi rendszer létrehozását;
– a közigazgatási törvényben az anyanyelv használatáról szóló előírások kiegészítését emlékhelyeink, kegyhelyeink eredeti megnevezéseinek és feliratainak visszaállítási kötelezettségével, az utcanevek tükrözzék a település hagyományos belső helynévanyagát és történelmi múltját is.
Kultúránk a magyar nemzeti kultúra szerves része. Ragaszkodunk az ünnepeinken, összejöveteleinken az állami mellett, nemzeti jelképeink mindenkori szabad használatához. Szorgalmazzuk és ápoljuk az egyetemes- és Kárpát-medencei magyar művelődési intézmények közötti szerves kapcsolatrendszer kialakítását. Ennek kiváló eszköze a testvér-intézményi kapcsolatok megteremtése. Az RMDSZ szorgalmazza a MÁÉRT keretén belül a művelődési képviseletek rendszeres találkozóját, különböző helyszíneken.
Sajtó, tömegtájékoztatás
A sajtó nemzeti önazonosságunk megőrzésének alapvető tényezője, az anyanyelv használatának legnyilvánosabb területe. Kisebbségi írott és elektronikus sajtónknak a tájékoztatáson túlmenően fontos szerepe van saját nemzeti értékeink, valamint a jellegzetes regionális és az általános európai értékek ápolásában. Az RMDSZ támogatja a romániai magyar sajtót e szerepének maradéktalan betöltésében.
Az Európai Jogok Egyetemes Nyilatkozata, Románia Alkotmánya, a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Chartája, a Nemzetközi Újságíró Szövetség Kiáltványa és nyilatkozatai, A határokon át sugárzó televíziókról szóló nemzetközi egyezmény és más ide vonatkozó jogszabályok és dokumentumok szellemében az RMDSZ határozottan kiáll a szólás- és sajtószabadság mellett, vallja, hogy az állami intézmények nyíltsága és a tájékozódáshoz való hozzáférhetőség a demokrácia sarkköve. Elutasít bármilyen ideológiai vagy politikai cenzúrát. A közügyekkel kapcsolatos információk, vélemények és tárgyilagos viták közzététele az egész társadalom javára válik. 
Az információk szabad áramlásának elve alapján az RMDSZ hangoztatja és védelmezi a romániai magyarság alapvető jogát a szabad és önálló írott sajtóhoz, televízió- és rádióadásokhoz, ennek megfelelően fellép minden olyan kísérlet ellen, amely ezt a jogot bármi módon – tartalmi, műszaki vagy terjesztési vonatkozásban – korlátozni próbálja.
Egyszersmind az RMDSZ kölcsönös kapcsolattartásra, közvetlen kétirányú kommunikációra törekszik a hazai sajtó legitim szervezeteivel, szerkesztőségeivel és tagjaival, hogy a tömegtájékoztatás minél hatékonyabban, hitelesebben és kiegyensúlyozottabban elláthassa a tájékoztató, ellenőrző és közvélemény-formáló szerepét.
Sajtópolitikájának fentebb vázolt alapelvei szerint az RMDSZ
a. A kölcsönös tájékoztatás és eszmecsere érdekében partneri viszonyt ápol a Magyar Újságírók Romániai Egyesületével (MURE), a Lapkiadók Egyesületével (LKE), valamint az Erdélyi Magyar Írók Ligájával (EMIL), tiszteletben tartva azok alapszabályban foglalt politikai el nem kötelezettségét. Az RMDSZ vezetősége rendszeres párbeszédet folytat a MURE, az LKE és az EMIL vezetőségével az együttműködés módozatainak kidolgozása érdekében. 
b. Minden rendelkezésre álló eszközzel támogatja az újságírókat munkájuk végzésében. Szorgalmazza a tényfeltáró újságírást, elősegíti a Szövetség törekvéseinek objektív megismertetését.
c. Jó kapcsolatokra törekszik a román sajtóval, amelytől elvárja a tárgyilagos tájékoztatást. Különös figyelmet szentel a hazai és a nemzetközi sajtóban a romániai magyarságról és annak érdekképviseletéről megjelenő félretájékoztatásnak, hamis információknak, célzatos kommentároknak, kellő gyorsasággal és hatékonysággal közzéteszi helyesbítését. Támogatja Románia nemzetiségei ellen uszító sajtóanyagok szerzőinek felelősségre vonását, az érvényben levő törvények előírásai szerint.
d. Országos sajtóintézmények vezető testületeinek kinevezésekor egyezteti elképzeléseit a hazai magyar sajtó megfelelő szakterületének képviselőivel. Az RMDSZ fontosnak tartja, hogy az Országos Audiovizuális Tanácsban és más ilyen jellegű intézményekben helyet kapjon nemzeti közösségünk képviselője is. 
e. Szorgalmazza, hogy a magyar nyelvű sajtó legalább nemzeti közösségünk lélekszámának megfelelő arányban részesüljön az e célra szánt hivatalos, kormányzati pénzforrásokból. Kiemelten támogatja a szórványban élő magyarság sajtótermékeit és a romániai magyar ifjúsági, kulturális, művészeti, irodalmi, szakmai és tudományos sajtót.
f. Következetesen küzd azért, hogy a magyar nyelvű országos és helyi rádió- és televízióadások műsoridejét legalább népességi arányunknak megfelelő időtartamokra állapítsák meg, amelyek szakmailag megfelelő színvonalú műsorok megvalósítását tegyék lehetővé. A magyar nyelvű közszolgálati rádió- és tévéadásokat bővítsék ki, és helyezzék minél előnyösebb idősávba.
g. Célként tűzi ki egész napos közszolgálati magyar nyelvű rádió- és televízióadás létrehozását. Távlatilag önálló magyar nyelvű közszolgálati rádió- és tévéstúdiók létrehozására törekszik. Az RMDSZ szorgalmazza magyar nyelvű helyi rádióállomások létrehozását és ezek országos hálózatba történő szervezését.
h. Támogatja a romániai magyar szerkesztőségek részvételét a műholdon sugárzó magyarországi közszolgálati médiumok regionális műsoraiban;
i. Sürgeti az általános postai kedvezményezettséget a sajtókiadványok küldésében. Szorgalmazza és támogatja a romániai magyar kulturális sajtó terjesztését az egész magyar nyelvterületen.
Egyházak
Történelmi egyházaink természetes szerepkörükön túl az erdélyi magyarság évszázados hagyományokkal rendelkező, hiteles társadalomszervező és anyanyelvápoló szervezetei is, amelyekkel az RMDSZ állandó kapcsolatot épített ki és kíván fenntartani. Az RMDSZ értékeli a magyar történelmi egyházak erkölcsi szerepét a magyar közéletben, és a velük való együttműködést a kölcsönös bizalom és egymás autonómiájának tiszteletben tartásával képzeli el és tartja eredményesnek.
Fontosnak tartjuk a folyamatos együttműködést a közös stratégiák, és a társadalomszervező programok kialakításában.
Az RMDSZ egyformán nyitott minden egyház és felekezet felé, tiszteletben tartja tagjainak lelkiismereti szabadságát. Ugyanakkor síkraszáll a vallási és lelkiismereti szabadság teljes körű érvényesüléséért, valamint az egyházak autonómiájának tiszteletben tartásáért.
Az RMDSZ síkraszáll az elkobzott egyházi vagyonok visszaadásáról szóló törvény maradéktalan alkalmazásáért.
Szövetségünk a maga eszközeivel támogatja a társadalmilag igen szükséges és hasznos új egyházi intézmények (szociális gondozó, oktatási, kulturális, gazdasági és szövetkezeti) létrehozását és szerepvállalását.
Az RMDSZ síkraszáll a felekezeti oktatás engedélyezéséért, bevezetéséért az oktatás minden szintjén és területén.
Az RMDSZ támogatja a moldvai csángó-magyarok írásban is kifejezett igényét a magyar nyelvű lelkipásztori szolgálat és hitoktatás bevezetéséért a Iaşi-i püspökség területén.
Az RMDSZ támogatja a történelmi magyar egyházak karitatív intézményrendszerének (öregotthonok, gyermekotthonok, kollégiumok stb.) megteremtésére és működtetésére irányuló erőfeszítéseit, és szorgalmazza ezen intézményrendszer állami támogatását.
Az RMDSZ fellép az egyházakkal szemben jelentkező bármiféle diszkrimináció, a hitélet korlátozása vagy annak erőltetése ellen.
Az RMDSZ kiemelten szorgalmazza a következő, egyházakat érintő törvényes intézkedéseket:
– az 1948-as vallásügyi törvény hatályon kívül helyezését;
– a vallásügyi törvénytervezet minél előbbi parlamenti előterjesztését;
– a vallásfelekezetek egyenlőségének szavatolását;
– az elismert egyházak részarányos, illetve méltányos állami szubvencióját;
– az egyházak szolgálatában állók állami fizetésének biztosítását;
– az egyházak non-profit tevékenységének adómentessé tételét;
– a felekezetek szerinti lelkigondozás biztosítását a kórházakban, börtönökben és a katonaságnál;
– az elismert egyházi ünnepek munkaszüneti napként való biztosítását;
– az egyházi jellegű műemlékek állagmegőrző és -felújító munkálatainak állami támogatását, az egyháztörténeti és az építészeti érték függvényében.
Ifjúság
A romániai magyar ifjúság társadalmunk jövőjének meghatározó tényezője, közösségünk fennmaradásának, megújulásának és folytonosságának záloga. A szülőföldön való megmaradás egyéni és közösségi érték, a fiatal generáció nemzeti közösségünk sorsának felelős alakítója.
A Romániai Magyar Demokrata Szövetség szorgalmazza azon társadalmi, gazdasági és kulturális feltételek megteremtését, amelyek lehetővé teszik a fiatalok szülőföldön való boldogulását, érvényesülését.
Az RMDSZ ifjúságpolitikájának lényege azon feltételek megteremtése, amelyek mellett ifjúságunk társadalmi jelentőségének megfelelően vesz részt az ország és közösségünk társadalmi, politikai, gazdasági és kulturális életében.
Ennek megvalósításában az RMDSZ ez irányba szakosodott intézményei az ifjúsági szervezeteket stratégiai partnernek tekintik. A romániai magyar ifjúság érdekeinek képviselete közös cél.
A fiatal nemzedék kinyilvánította, hogy felelősséget vállal és tevékenyen közreműködik az RMDSZ-szel a romániai magyarság megmaradásáért, gyarapodásáért folytatott érdekvédelmi tevékenységében. Az RMDSZ vállalja, hogy felkarolja és támogatja az ifjúsági szervezetek által megfogalmazott minden olyan kezdeményezést és javaslatot, amelynek célja a romániai magyar fiatalság szülőföldön való megmaradása, életminőségének javítása, életesélyeinek növelése.
1. Teendők az általános ifjúsági problémák tekintetében
a. Az ifjúság társadalmi érvényesülése és hatótényezővé válásának záloga a korszerű, sokoldalú, rugalmas képzés biztosítása. Ennek feltétele az RMDSZ oktatáspolitikájában megfogalmazott minőségi oktatás mielőbbi biztosítása, az ezt lehetővé tevő oktatási rendszer stabilizálása.
Az oktatáshoz való esély megteremtése érdekében az RMDSZ szorgalmazza:
– a diákoknak járó szociális juttatások és kedvezmények körének bővítését és általánossá tételét minden diák vagy hallgatói jogviszonnyal rendelkező fiatal számára, függetlenül az oktatás formájától és jellegétől;
– a diákok érvényben lévő utazási kedvezményeinek kiterjesztését a távolsági autóbusz-szállításra is, ugyanakkor a 30 éven aluli fiatalok 30%-os utazási kedvezményének bevezetését;
– a tandíjrendszer oly módon való alakítását, hogy a felsőfokú oktatás hozzáférhető legyen az alacsonyabb jövedelemmel rendelkezők számára is;
– a diákmunka jogszabályi feltételeinek megteremtését;
– a diákhitel bevezetését.
Az RMDSZ támogatja az oktatás szereplőinek intézményen belüli önrendelkezési törekvéseit, kezdeményezi a diáktanácsok, diákszövetségek, szakkollégiumok, pedagógusi szervezetek törvényes szabályozását.
b. A gazdasági és szociális körülmények megteremtése és javítása elengedhetetlen feltétele a méltányos megélhetés biztosításának.
Az RMDSZ szorgalmazza:
– a képzési szakok munkaerő-piaci kínálatok szerinti megtervezését;
– a munkanélküliség csökkentését a fiatalok és a pályakezdők esetében, ennek érdekében sajátos kormányzati és önkormányzati programok beindítását;
– a fiatal vállalkozók és gazdák támogatását, a vállalkozói kultúra fejlesztését célzó képzési és tanácsadási programok beindításával;
– kedvező hitelrendszerek (lakásvásárlás, vállalkozásindítás és - fejlesztés) kidolgozását és fejlesztését;
– a fiatalok mobilitását és gazdasági helyzetét figyelembe vevő bérlakás-program beindítását;
– a fiatal családok adókedvezményeken keresztüli támogatását, a több gyereket vállaló fiatalok adóterheinek csökkentését (a családi jövedelemadó bevezetését);
– a hátrányos helyzetű, árvaházi, állami gondozásban élő gyerekek és fiatalok társadalmi integrálódási lehetőségeinek megteremtését.
c. Lehetőséget és fontos szerepet kell biztosítani a fiatalok számára az európai integrációra való felkészülés folyamatában, a várható negatív hatások leküzdése és a pozitív lehetőségek kihasználása érdekében. 
d. A megfogalmazott célkitűzések megvalósítása érdekében az RMDSZ támogatja az ifjúság sajátságos problémáival foglalkozó, erre szakosodott kormányzati, önkormányzati és civil intézményrendszerek bővítését.
2. Teendők a romániai magyar ifjúság sajátos problémáinak tekintetében
a. A kivándorlás főképp a fiatal nemzedéket érinti. Elsődleges cél a kivándorlás okainak megszüntetése, az általános gazdasági növekedés, az anyanyelvű oktatás biztosítása, illetve a kulturális lehetőségek megteremtése révén.
b. Az RMDSZ ismételten megerősíti, hogy a fenti célok elérése érdekében támogatja az anyanyelvű oktatás kibővítését, fejlesztését a köz-, a szak- és a felsőoktatás terén és a képzés minőségének javítását. Különös figyelmet szentel a pedagógusképzésre. Az RMDSZ prioritásnak tekinti a szociális, tehetséggondozó és tudományos programok támogatását a rendelkezésre álló külföldi forrásokból. Szorgalmazza az anyanyelvű posztgraduális képzési formák bevezetését, amelyek csökkenthetik a külföldi továbbtanulás kényszerét.
c. A szórványban élő fiatalok támogatása az RMDSZ ifjúságpolitikájának egyik központi eleme. Elsődleges céljaink közé tartoznak az anyanyelvű művelődési lehetőségek biztosítása, az anyanyelven történő információszerzés, az önszerveződés, a közösségi élet alkalmainak megteremtése.
Az RMDSZ szorgalmazza:
– a szórványban működő közösségi házak, információs központok, ifjúsági irodák és ezek hálózatának kiépítését;
– a tömb-magyar vidékeken működő oktatási, művelődési, egyházi intézmények, civil szervezetek és a szórványvidék hasonló jellegű létesítményei közti kapcsolatok kiépítését.
d. A vidéken élő magyar fiatalok helyzetének javítása is kiemelt fontossággal bír.
Az RMDSZ szorgalmazza:
– a minőségi oktatáshoz való hozzáférés lehetőségeinek megteremtését (ingázás, bentlakás, szórványkollégium);
– a vidéki élet minőségének javítását (közművesítés, közvilágítás, kommunikációs infrastruktúra, egészségügyi ellátás, rendszeres közszállítás stb.);
– a gazdasági körforgásba való bekapcsolását, a helyi sajátosságoknak megfelelő gazdasági stratégiák kidolgozását;
– a regionális és országos szintű információs körforgásba való bekapcsolást (teleházak, tanácsadó központok létesítése);
– a szigetfalvak, kistelepülések művelődési életének fellendítését (színjátszás, olvasókörök, egyleti élet, hagyományőrző csoportok).
e. Az ifjúság sajátos arculatú társadalmi réteg. Értékei, kulturális és szabadidő-töltési szokásai a korral változnak. Lehetőséget kell teremteni ezek kibontakozására, értékesítésére, támogatni kell a modernizációra irányuló kezdeményezéseket.
3. Az RMDSZ és az ifjúsági szervezetek kapcsolata
a. Az RMDSZ vállalja és szorgalmazza az ifjúsági szervezetekkel való közös fellépést, elismerve ugyanakkor annak a jogosságát, hogy az ifjúság saját céljait saját maga által megválasztott úton és saját eszközökkel kövesse.
b. Az RMDSZ támogatásáról biztosítja az ifjúsági szervezeteknek a közösségi lét, a demokrácia értékeinek elterjesztése terén kifejtett tevékenységét. Ezért minden olyan program, kezdeményezés, amely fiataljainkat felkészíti a politikai és közéleti szerepvállalásra, prioritásként kezelendő az elkövetkező időszakban.
c. Az ifjúsági oktatással foglakozó szervezetei stratégiai fontosságúak az új oktatási irányvonalak kialakításában – és mint ilyenek – megfelelő támogatottságra számíthatnak minden felmerülő kérdésben. 
d. Az ifjúsági szervezetek tevékenységének elsődleges terepe a helyi cselekvés, a helyi közösségi életben való részvétel. Ezért az RMDSZ szorgalmazza az egyes régiók, megyék ifjúságának összefogását megvalósító, demokratikus alapokon működő ifjúsági egyeztető tanácsok létrehozását.
e. Az RMDSZ szorgalmazza az ifjúsági szervezetek és programok támogatására elkülönített alapok létrehozását a helyi és megyei önkormányzatok költségvetési alapjaiból.
f. Azon ifjúsági, önálló és független szervezeteket, valamint a különböző oktatási, kulturális és egyházi intézmények védnöksége alatt megalakult ifjúsági csoportokat – a kölcsönösség tiszteletben tartásával – az RMDSZ partnernek tekinti az ifjúságot érintő kérdések kezelésében.
Sport
A romániai magyarság hagyományos értékei közé sorolhatjuk mind a versenysportokat, mind a szabadidő sportokat. A testnevelés és a sport az egyetemes kultúra részeként pótolhatatlan szerepet tölt be az emberek testi és lelki egészségének, alkotóerejének megőrzésében, javításában, a szabadidő kellemes és hasznos eltöltésében. Kiemelkedő jelentősége van az ifjúság fizikai, erkölcsi nevelésében. A sport elősegíti a közösségek létrejöttét, kitűnően szolgálja a civil mozgalom erősödését, a jóléti társadalom megteremtését. Kialakítja a teljesítmény iránti igényt, meggyökerezteti az egészséges versenyszellemet. 
– Az RMDSZ célja, hogy minden gyermek és fiatal, minél több felnőtt a lehető legtovább részesüljön a rendszeres testedzés élményeiből.
– Fontosnak tartjuk, hogy a sportban valamennyi tehetséges fiatalnak esélye legyen képességei kibontakoztatására. Ezért előtérbe állítjuk az iskolai testnevelés és sport lehetőségeinek fejlesztését, valamint a helyi, a regionális és az országos versenyrendszerek kiépítését. 
– Megkülönböztetett figyelemmel támogatjuk a romániai magyar sport meghatározó szervezeteit. Ennek érdekében támogatjuk, hogy a sporttal kapcsolatos egyes teendőket – az ehhez szükséges fedezet biztosításával – az önkormányzatok kötelezően ellátandó feladatává váljanak. 
– Szükségesnek tartjuk, hogy az egészségbiztosítás járuljon hozzá a lakosság testedzési feltételeinek, lehetőségeinek bővítéséhez, közvetlenül is támogassa az ebben kiemelkedő tevékenységet kifejtő sportszervezeteket. 
– Támogatjuk, az önkormányzatok és a magánszféra bevonásával, a többcélú sportlétesítmények létrehozását.
– Támogatjuk a doppingmentes, tiszta élsportot és az ennek megfelelő törvénykezést.
A sportstratégiák kidolgozásánál külön kell foglalkozni a verseny-és szabadidő-sportokkal.
a. versenysportok támogatása érdekében kezdeményezzük: 
– az olimpiai sportágak kiemelt állami támogatását;
– a szponzorálási törvény kedvező módosítását;
– az állami kedvezmények biztosítását a sportszervezetek részére;
– az országos sportcsarnok és sportpálya építési és felújítási program elindítását;
– a sportlétesítmények tulajdonjogának tisztázását.
b. szabadidő sportok támogatása érdekében:
– az önkormányzatok ösztönzése a rendezvények támogatásában;
– kedvezményes bérlési lehetőségek biztosítása;
– országos szintű rendezvények korosztályonkénti megszervezését;
– a testnevelő tanárok ösztönzése a szabadidő sport tevékenységekre.
Szociálpolitika, családpolitika és egészségügy
Szociálpolitika
Az RMDSZ legfőbb célja e téren olyan életfeltételek megteremtése, amely biztosítaná a szülőföldön való megmaradás és érvényesülés lehetőségeit, az elszegényedés kiküszöbölését, különös tekintettel a kisjövedelműekre.
Szociálpolitikai prioritásunk a nyugdíjasok, az ifjúság, a családok, a különlegesen hátrányos helyzetben lévő vagy jutott egyének, csoportok helyzetének felvállalása és segítése.
1. Nyugdíjasok
A nyugdíjas személyek esetében fontosnak tartjuk egy olyan nyugdíjrendszer bevezetését, amely megfelelő megélhetést biztosítana számukra. Ennek a rendszernek két részből kell állnia: 
a. az állami nyugdíjalapból, a befizetésekkel arányos rész biztosításával;
b. szabadon választható nyugdíj-kiegészítésből, mely a magánnyugdíjalapokban való részvétel után jár.
Fontosnak tarjuk továbbá:
– a szociális nyugdíj bevezetését, amely meghatározott esetekben a nyugdíjkorhatár elérésétől jár;
– a nyugdíjak valós átszámításának sürgetését és befejezését;
– az özvegyi nyugdíjak méltányos megállapítását;
– olyan társadalmi védőháló kialakítását, amely a magukra maradt, magatehetetlen idős személyek számára emberhez méltó életkörülményeket biztosít. Megfelelő anyagi támogatással ösztönözni kell a szociális gondozók munkáját önkormányzati szinten, azokat a civil kezdeményezéseket, amelyek önkéntes alapon támogatást nyújtanak ezen személyek gondozására, beleértve az intézményalapítást, a már meglévő otthonok felújítását;
– az ingyenes városi közszállítás biztosítását minden 70 évnél idősebb állampolgár számára; olyan jogszabály kidolgozását, amely a nyugdíjasok számára közszállítási kedvezményt biztosít a hétvégeken, kedvezményes üdülési lehetőséget biztosít, valamint heti egyszeri ingyenes gyógyfürdői használatot;
– ingyenes jogi tanácsadást a visszaigénylendő tulajdonok esetében.
2. Ifjúság
Az ifjúság tekintetében fontosnak tartjuk: 
– felmérni a munkaerőpiac fejlődési tendenciáit és ennek megfelelő képzési programok kidolgozását;
– munkalehetőségek biztosítását pályakezdő fiatalok részére; olyan intézményes keret létrehozását, amely lehetőséget teremt a vállalkozók számára, hogy még a képzési folyamatban felmérjék a számukra szükséges képzett munkaerőpiacot; egy hatékony információs hálózat létrehozását, amely naprakész adatokat szolgáltat a különböző szakmákban képzett vagy képzés alatt álló fiatalokról a vállalkozók számára;
– megfelelő lakáslehetőségek biztosítását állami és önkormányzati szinten, igénybe véve a létező külföldi pénzügyi támogatási lehetőségeket;
– olyan információs hálózat, illetve tájékoztató programok kidolgozását, amelyek ismertetik a létező vállalkozási (családi, kis- és középvállalkozások), pénzügyi támogatási lehetőségeket;
– különös figyelem fordítását a már nagykorúvá vált árvaházból kikerült fiatalokra, megélhetőségüket biztosító programok kidolgozását a civil társadalom bevonásával, lehetővé téve érvényesülésüket a társadalomban.
3. Különlegesen hátrányos helyzetű egyének, csoportok
A fizikai és szellemi fogyatékos személyek problémáit hangsúlyosan kell kezelni. Szorgalmazzuk ezen személyek esélyegyenlőségét. Lényeges a megfelelő infrastrukturális intézkedések meghozatala (sajátos helyzetüknek megfelelő mellékhelység használat, közintézményekbe való bejutás megkönnyítése, sajátos parkolóhelyek biztosítása), amelyek megkönnyítik életüket. Olyan ismeretterjesztő programokat támogatunk, amelyek nyilvánossá teszik gondjaikat, és az irányukban megmutatkozó társadalmi szolidaritást erősítik.
Modern életünk új kérdéskörét, a szenvedélybetegségeket (kábítószer élvezők, alkoholisták) társadalmilag kell kezelni. Megelőzést célzó, ismeretterjesztő programokat kell kidolgozni kihangsúlyozva a kábítószer-, illetve alkoholfogyasztással járó következményeket, veszélyességüket az emberi egészségre, életre, a családra. Támogatjuk azokat a civil társadalmi, egyházi és közintézményi kezdeményezéseket, amelyek lehetővé teszik kezelésüket, elhelyezkedésüket, a megfelelő életfeltételek biztosítását, a társadalomba való beilleszkedést.
A hátrányos helyzetben lévő gyerekek esetében szorgalmazni kell az anyanyelven való tanulás támogatását, magyar identitásukat megerősítő művelődési programok kidolgozását, magyar oktatók, nevelők támogatását, hogy ez irányú szerepet vállaljanak az árvaházakban, elosztó központokban. 
Közpénzekből való támogatást kell biztosítani azon idős személyek számára, akik alacsony jövedelműk miatt nem képesek lakásukat fenntartani, mindennapi megélhetési gondokkal küzdenek.
Szorgalmazzuk az önkéntesek intézményének széleskörű népszerűsítését, terjesztését, támogatjuk azon önkormányzati, civil társadalomi, egyházi kezdeményezést, amely önkéntes hálózatokat működtetnek, és hatékony segítséget nyújtanak a hátrányos vagy különleges helyzetben lévő személyek számára.
Családpolitika
A család védendő érték. A társadalom érdeke és egyben felelőssége a családoknak olyan társadalmi, gazdasági, kulturális hátteret biztosítani, amelyben betölthetik hivatásukat és feladatukat. 
Szövetségünk felvállalja egy családbarát környezet kialakítását. Családpolitikánk törekvése a házasságra épülő családok támogatása és erősítése. Emellett támogatjuk a más családtípusokban élőket is.
Családpolitikánk célja a fiatalok segítése a párválasztásban, a családalapításban, az otthonteremtésben, a család stabilitásának megőrzésében, a gyermekek megfelelő anyagi, szellemi, érzelmi, erkölcsi színvonalon való nevelésében, a családok egészségügyi, kulturális és szabadidős igényeinek megvalósításában.
Az RMDSZ olyan család- és népességpolitikát támogat, amely biztosítani képes magyar közösségünk megmaradását és számbeli növekedését szülőföldjén. Ilyen értelemben fontosnak tartjuk az áttérést a személyi jövedelemadóról a családi jövedelemadó rendszerére. Ez hozzájárulna a gyermeknevelésre szánt anyagi támogatás növeléséhez, ahhoz, hogy a (több)gyermekes családok életszínvonala ne legyen észrevehetően alacsonyabb, mint a hasonló jövedelmű gyermektelen családoké.
Olyan programok kidolgozását és terjesztését szorgalmazzuk, amelyek a gyermekvállalás jelentőségére, a gyermeknevelés fontosságára teszi a hangsúlyt.
Ennek érdekében kiemelt fontosságot tulajdonítunk a gyermeket vállaló családok támogatásának. Szükséges továbbfejleszteni a kedvezményes adórendszert, a gyermektáppénz rendszert, a lakásépítésre, illetve vásárlásra vonatkozó külön (kedvezményes) hitelrendszer kidolgozását, a gyermeknevelési szabadság kiterjesztését a nagyszülőkre is.
A nagycsaládok esetében szükségszerűnek tartjuk egy állami, illetve önkormányzati támogatást élvező nyaralási program kidolgozását, amely lehetővé tenné ezek számára a civilizált üdülését. Támogatjuk az önkormányzatok által működtetett kedvezményes élelmiszerüzlet hálózat kiterjesztését a többgyerekes családok részére is.
Ugyanakkor megfelelő támogatási rendszer kidolgozását szorgalmazzuk az egyedülálló szülők támogatására, különös figyelmet fordítva ezek sajátos helyzetére. Olyan államilag támogatott óvoda-, illetve iskolarendszert kell létrehozni, amely ténylegesen segíti e családokat a gyermekek nevelésében és gondozásában, hozzájárulva ezzel a szülők szakmai érvényesüléséhez is. Szorgalmazzuk az állam támogatással működő szakképzett baby-sitter hálózat megteremtését és a szociális juttatásokat pályáztató közalapítványok létrehozását. 
Fontosnak tartjuk olyan magzat és csecsemővédelmi program kidolgozását, amely tekintetbe veszi a szükséges szociális és egészségügyi feltételeket, igényeket.
Támogatjuk azon felvilágosító programokat – amelyek tanárok, oktatók, nevelők bevonásával – széles körben tudatosítja a gyermekvállalás felelősségét, a gyermeknevelés fontosságát, illetve a nem kívánt terhesség elkerülését.
A családok lelki egészségét megőrző, valamint a krízis helyzetekben segítő szolgáltatások nagyon fejletlenek. Célszerűnek találjuk házasságra előkészítő, a konfliktus megoldást segítő, a válás megelőzését célzó tanácsadást, családsegítő módszertani központok létrehozásával az Egészségügyi és Családvédelmi Minisztérium támogatásával.
A családpolitikában kiemelt szerepet tulajdonítunk az egyházaknak. Támogatunk minden olyan kezdeményezést, amely ez irányú céljainkkal összhangban vannak.
Egészségügy
Az egészséghez való jog alapvető emberi és közösségi jog. Szövetségünk célja az egyénközpontú, a beteg, a biztosított jogait szolgáló egészségügyi rendszer kialakítása. Az egészségügyi ellátás minőségi javítása érdekében szorgalmazzuk az egészségügyi reform befejezését.
Ennek érdekében Szövetségünk támogatja:
– az egészségügyi rendszer decentralizációját és privatizációját, a tulajdonviszonyok rendezését, az önkormányzatok tényleges birtokba helyezését megteremtve a megfelelő pénzügyi keretet az egészségügyi intézmények üzemeltetéséhez;
– egyházi és karitatív kórházak létesítését;
– a jogharmonizáció folytatását, átlátható jogi keret megteremtését (az egymásnak ellentmondó jogszabályok hatályon kívül helyezését), egy modern, a jelen körülményeket tükröző közegészségügyi törvény kidolgozását;
– az országos egészségügyi programok átgondolását a társadalomban jelentkező egészségügyi követelményeknek megfelelően;
– a háziorvos intézménynek megerősítését;
– egy hatékony egészségügyi információs rendszer működtetését az európai standardok alapján;
– az egészségügyi dolgozókat ösztönző fizetési rendszer kidolgozását, amely megakadályozza a szakemberek kivándorlását;
– az egészséges életmódot, egészséggel kapcsolatos információkat terjesztő országos programok kidolgozását;
– az egészségügyi biztosítási rendszer hatékonyságának növelését;
– az Országos Egészségügyi Biztosítóház, valamint a megyei egészségügyi biztosítóházak autonómiájának tiszteletben tartását és az ezek jogállására vonatkozó egységes törvényes keret kidolgozását;
– az egészségügyi biztosítási alap célirányos – kizárólag a beteg, a biztosított, az egészségügyi szolgáltatások javítására – és átlátható kezelését, felhasználását;
– az egészségbiztosító hozzájárulásának növelését a drágább diagnosztikai és kezelési eljárások költségeihez;
– egy olyan ingyenes és részlegesen térített gyógyszerellátás biztosítását, amely ténylegesen segíti a szociális gondokkal küzdő, hátrányos vagy nehéz helyzetben lévő személyeket;
– a magán-biztosítóházak/alapok létrehozását, jogi feltételeinek megteremtését.
Esélyegyenlőség nők és férfiak között
Az elmúlt időszakban olyan jogszabályok születtek, és olyan törekvések érvényesültek, amelyek a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség biztosítását szolgálták. Ennek ellenére számos olyan hátrányos megkülönböztetés érinti a nőket, amelyek felszámolásában az RMDSZ politikai és érdekvédelmi szerepet vállal. Támogatja a nők szerepvállalását a közélet minden területén, valamint hasznosnak ítéli a nők törekvéseit megjelenítő Szövetségen belüli szerveződéseket.
Az RMDSZ szerint a meglévő törvénykezés szükséges, de nem elégséges feltétele az esélyegyenlőség megvalósulásának. Az RMDSZ szorgalmazza a törvénykezési keret bővítését, társadalmi elfogadtatását és következetes alkalmazását.
Előrelépés várható a jogharmonizáció következtében, hiszen az esélyegyenlőség az Európai Unió egyik fontos alapelve, Románia számára megszabott csatlakozási kritérium.
Az RMDSZ a fentiek szellemében kíván cselekedni. Megoldási javaslatokat dolgoz ki e kérdéskörben a jogszabályok, az intézményrendszeri reform, valamint az országos programok terén egyaránt. Tudatosítani kívánja a romániai társadalom – ezen belül a magyar nemzeti közösség – valamennyi tagjában a társadalmi nemek közötti esélyegyenlőség biztosításának fontosságát a gazdasági, kulturális, politikai élet valamennyi területén. Az RMDSZ fontosnak tartja ezt úgy rögzíteni, hogy az esélyegyenlőség kérdése a mindennapi élet természetes részévé váljon. Mindez azonban csak a kormányzati intézmények, a civil szervezetek és a munkavállalói érdekképviseleti szervekkel való intenzív, széleskörű együttműködéssel valósítható meg. 
Ennek érdekében olyan intézkedések meghozatalát sürgetjük, amely biztosítani tudja az egyenlő bánásmódot:
– a foglalkozatás terén;
– a szociális biztonság terén;
– oktatás és képzés terén;
– a családi életben, a kölcsönös tisztelet és megosztott felelősség jegyében, megelőzve a családi erőszak, illetve nők elleni erőszak lehetőségét;
– a gazdasági életben támogatva a nők vállalkozói esélyteremtését, gazdasági döntésekben való részvételét;
– a politikai életben, a méltányos részvételt a helyi és parlamenti választásokon, illetve vezető tisztségekben.
Illetékes testületei révén a Szövetség egy olyan átfogó stratégia kidolgozását szorgalmazza, amely elősegíti a létező jogi lehetőségek széleskörű ismertetését, tanácsadást biztosít sajátos kérdésekben, támogatja a nők szerepvállalását a társadalomi élet minden területén.
Önkormányzatok és a helyi demokrácia
Alapelvek
a. A helyi autonómiát megvalósító közigazgatási hatóságok – az önkormányzatok – a demokratikus jogállam alappillérei. A Romániai Magyar Demokrata Szövetség a helyi autonómiát értékként kezeli, és döntő jelentőséget tulajdonít az önkormányzatok szerepének a gazdasági, szociális és oktatási, kulturális kérdések megfelelő megoldásában, az életminőség javításában.
b. Az önkormányzatiság alapját az önkormányzatok autonómiájának, a feladatok végrehajtásához szükséges források biztosításának, a központi hatalom decentralizációjának kell képeznie.
c. A települési önkormányzatok tevékenységét a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájában foglaltak szellemében kell szabályozni, és ennek megfelelően végezni. Az önkormányzatiság jogszabályi háttere nagy vonalakban kialakult, viszont a jogi keretet valós tartalommal kell feltölteni: a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájában és a 2001. évi 215-ös számú helyi közigazgatási törvényben foglalt elveknek érvényesülnie kell a helyi közigazgatás minden területén. A további változtatásokat a meglévő rendszerre kell építeni. Ez jogi reformot is jelent, de még inkább az önkormányzatok menedzsmentjének, a minőségi önkormányzati munka a bevezetését. Az önkormányzatok irányítását az átláthatóságnak, hatékonyságnak és demokratizmusnak kell jellemeznie. Az ennek ellentmondó jogszabályokat módosítani kell.
d. Az RMDSZ igényli a történelmi, földrajzi, gazdasági és etnikai szempontok tényleges figyelembevételét minden közigazgatási újjászervezésnél vagy módosításnál.
e. A szubszidiaritás elvének megfelelően biztosítani kell a helyi közösség részvételét minden olyan döntésben, amelynek következményei kihatással vannak életükre.
f. Az önkormányzati munkát a lakossággal való szoros kapcsolattartásnak és a teljes átláthatóságnak kell jellemeznie.
g. Az RMDSZ támogatásával megválasztott önkormányzati tisztségviselőknek egész tevékenységüket a Szövetség Programjának, Alapszabályzatának és a vonatkozó hivatalos RMDSZ-dokumentumok ismeretében és szellemében kell végezniük. A Romániai Magyar Demokrata Szövetség jelöltjeinek kiválasztása során a kompetencia elvét kívánja érvényesítni. A megfelelő önkormányzati munka megvalósítása érdekében megalkotásra és alkalmazásra kell kerülniük azoknak a mechanizmusoknak, amelyekkel a polgármesterek, helyi és megyei tanácsosok felelősségét érvényesíteni lehet. A felelősség a hatáskörök megfelelő minőségű ellátására, és az RMDSZ programjának érvényesítésére vonatkozik. Az RMDSZ képviseletében megválasztott önkormányzati képviselőknek beszámolási kötelezettségük van mind a helyi közösség, mind pedig a Romániai Magyar Demokrata Szövetség irányába. Indokolt esetben, a Szövetség programjának vagy értékeinek súlyos megsértése esetén, a Szövetség megvonja politikai támogatását az illető önkormányzati tisztségviselőtől.
h. Az RMDSZ területi szervezeteinek és az önkormányzatokban dolgozóknak szorosan együttműködve kell tevékenykedniük a Szövetség Programjának megvalósítása érdekében. Az önkormányzatoknak – közös területeiken – jó kapcsolatokat kell kialakítaniuk, együtt kell működniük egyházainkkal és a civil szervezetekkel.
i. A közigazgatásban való anyanyelv-használati jogokat az önkormányzatoknak minőségi szolgáltatásokon keresztül kell biztosítaniuk.
j. Az RMDSZ fontosnak tarja a szolgáltató önkormányzat kiteljesítését.
Alapvető célkitűzések
a. A Romániai Magyar Demokrata Szövetség alapvető célkitűzésének tekinti a helyi demokrácia intézményeinek továbbfejlesztését, a helyi választási rendszer reformját.
b. A polgármester és a helyi tanács közötti viszonyt hatékonyságnak és együttműködésnek kell jellemeznie. Az alpolgármester hatáskörének tisztázását a helyi közigazgatási törvény módosításával kell elérni.
c. Az RMDSZ síkraszáll a „politikai vándorlás" ellen, amely összeegyeztethetetlen a helyi demokrácia eszméjével.
d. A Szövetség szorgalmazza a prefektus hatáskörének csökkentésé. A prefektus igazgatási funkcióit meg kell szüntetni, a prefektusi jogkör csak a törvényességi ellenőrzésre korlátozódjon. A törvényességi ellenőrzésben is a közigazgatási bíráskodásra kell a hangsúlynak helyeződnie. A prefektusi tisztségnek köztisztviselői jelleget kell kapnia, hogy ne legyen a politikai nyomásgyakorlás eszköze.
e. A decentralizáció folyamatában a megyei decentralizált (valójában dekoncentrált) szakigazgatás jelentős részét a megyei tanács hatáskörébe kell utalni, a szükséges forrásokkal együtt.
f. Az önkormányzati pénzügyek és gazdaságfejlesztés területén a Romániai Magyar Demokrata Szövetség a következőket tekinti fő célkitűzéseinek:
– A Romániai Magyar Demokrata Szövetség növelni kívánja az önkormányzatok szerepét a helyi gazdasági fejlesztésben. Ezért a pénzügyi autonómia kiteljesítését, az önkormányzatok GDP-ből való részesedésének növelését követi. AZ RMDSZ egy olyan helyi közpénzügyi rendszer mellett foglal állást, amelynek központi elemei a hatékonyság és átláthatóság. 
– Az életminőség szempontjából nélkülözhetetlen a helyi közszolgáltatások minőségének javítása: itt az RMDSZ célja a szolgáltató önkormányzat fogalmának bevezetése és a szolgáltató önkormányzat megvalósulása. 
– A decentralizáció folyamatában fontos az erőforrások és a feladatok közötti arányosság elvének gyakorlati érvényesítése. Erre létezik jogi alap, de alkalmazásuk nem mindig valósul meg teljesen. Szükséges, hogy a kormány úgy decentralizálja helyi szintre a problémákat, hogy egyben rendelje hozzá a gazdasági forrásokat.
– Az önkormányzati gazdaságfejlesztés területén megalapozott és realista fejlesztési tervekre van szükségünk. Ez legyen egységes a területi-közigazgatási egységekben, ne több fejlesztési terv versengjen egymással, hanem az egységes terv minél teljesebb megvalósításáért versenyezzenek az önkormányzatok. A fejlesztési tervek nem csak községi/városi jellegűek, hanem kistérségben, megyében, régióban is gondolkodnak. Az RMDSZ-nek célja a konkrét problémák megoldására szabadon létrejött önkormányzati társulások ösztönzése és támogatása. Az együttműködés a hatékonyság növelését jelenti: a források, a szaktudás koncentrálása gyorsabb és komolyabb eredményekhez vezet. A fejlesztési tervnek reális stratégiai gondolkodás eredményének kell lennie. Erdély különböző térségei más-más típusú fejlesztési stratégiákat igényelnek. A Partium, a Székelyföld, a szórványvidékek sajátos problémákkal küszködnek. Így a megoldások is sajátosak, ezért az RMDSZ Erdély valamennyi térségében olyan fejlesztési stratégiát szorgalmaz és követ, amely a helyi körülmények elemzésén alapszik és eredményes tud lenni.
g. A Szövetség, az Országos Önkormányzati Tanáccsal együttműködve, programot dolgoz ki a helyhatósági választásokra való felkészülésre, a szakmai képzésre és a tisztségviselők kiválasztására. Az önkormányzati munka minőségének javítása érdekében a Szövetség támogatja a regionális önkormányzati képzési központok létrehozását.
h. A Szövetség támogatja az önkormányzatok közötti társulások, regionális és nemzetközi együttműködések hatékony formáit.
i. A regionális gazdasági fejlesztés és a területfejlesztés érdekében a Szövetség szorgalmazza:
– a régiók a megyék szabad társulásán alapuljanak;
– a gazdaságfejlesztési régiót, mint fogalmat, meg kell jeleníteni az Alkotmányban;
– a régió fejlesztési hatásköreit a központtól kell elvonni, a szükséges forrásokkal együtt, a megye hatásköreit erősíteni kell;
– a kistérségnek a helyi területfejlesztés eszközévé kell válnia.
j. A falugondnoki szolgáltatás intézményesítése az önkormányzatok támogatásával.
k. A Rendőrség szervezéséről és működéséről, illetve a Rendőr jogállásáról szóló törvények alapvetően új helyzetet teremtettek, ezért az RMDSZ szükségesnek tartja a közbiztonság reformjának folytatását:
– a helyi közösségek ellenőrző és irányító jogkörének növelését;
– a rendőr köztisztviselői jogállásának tudatosítása;
– a közbiztonság és az állampolgár közötti viszony rendezését, különös tekintettel a kisebbségi közösségek tagjaira;
– a rendőrök és csendőrök a lakosság nemzetiségi részarányának megfelelő toborzását;
– a szolgálatban állók nyelvi képzését, különös tekintettel a kisebbségi nyelvekre;
– a rendőr anyagi helyzetének és társadalmi helyzetének stabilizálását és növelését.
Önkormányzatok kommunikációs funkciója – a szolgáltató önkormányzat fogalma
Az önkormányzatok szolgáltató szerepe elsősorban a lakosság minél hatékonyabb tájékoztatását jelenti, és ezáltal a lakosság a döntéshozási folyamatban való minél aktívabb részvételét. A szolgáltató önkormányzat ügyfélorientált önkormányzat, ezért megvalósításában kiemelt jelentősége van a polgármesteri hivatal hozzáállásának, nyitottságának a civil szféra, a település / város / megye lakosságának gondjai iránt.
Ennek egyik megoldási formája olyan „közönség kapcsolatokkal" foglalkozó kommunikációs irodák és csatornák kialakítása, amelyeknek kizárólagos céljuk a polgárok minél hatékonyabb és gyakoribb tájékoztatása, mind jogaikról és kötelezettségeikről, mind pedig az intézmény működéséről, döntéseiről és cselekvési prioritásairól. Ez egyben új lehetőséget teremt a vélemény kinyilvánítására és a helyi polgári öntudat ápolására. A kommunikációs iroda további céljai: folyamatos információszolgáltatás, a lakosság és önkormányzat közötti együttműködés kialakítása, az intézmény külkapcsolatainak ápolása, mindazon információ biztosítása a polgárok számára, amelyek alapján a polgár tudhatja azt, hogy milyen helyzetben, milyen feltételek igazolása által, milyen eljárások révén, milyen szolgáltatásokra jelenthet be igényt.
Az átláthatóság és hatékonyság szempontjából előrelépést jelentene az igazolási eljárások és dokumentumok egyszerűsítése és egységesítése; a szociális ügyek, adminisztrációs dokumentumok, önkormányzatok közötti továbbítására vonatkozó szervezési, technikai feltételek megteremtése. 
Nem utolsósorban az informatikai fejlesztéseket kell kivitelezni és ezeket önkormányzati céltámogatások körébe foglalni. A hatékony információcsere érdekében, azon helyi vagy megyei önkormányzatok esetében, ahol ez még nem jött létre, intranet hálózatba kell összekötni egy-egy megye, illetve a régiók valamennyi önkormányzatát. Az önkormányzatoknak az Interneten saját honlapukon közzé kell tenniük minden közérdekű információt és e-mailen keresztül válaszolniuk kell az érkezett levelekre, panaszokra, kérdésekre. A lehető legrövidebb időn belül az önkormányzatoknak fokozatosan meg kell teremteniük a teljes ügyfélforgalom Internetes kezelésének lehetőségét, az ügyfélszolgálati tevékenységet az Interneten keresztül is elérhetővé kell tenni.
Az önkormányzatok egyéb területeken betöltendő feladatait (egyes oktatási, művelődési, szociálpolitikai kérdések) a program vonatkozó fejezetei tartalmazzák.
Önkormányzatok szerepe a szociális kérdések megoldásában
Minden helyi szociálpolitikai elképzelésnek figyelembe kell vennie az önkormányzatok törvényes hatáskörébe tartozó kötelezettségeket. Romániában ma az önkormányzatokat érintő szociális szabályozás meglehetősen sok kötelezettséget hárít az önkormányzatokra, tekintettel ezek pénzügyi forráslehetőségeire. Ezért a szociális ellátások hatékonyabb megoldása érdekében előnyösebb, ha az önkormányzatok megállapodásokat kötnének és bevonnának ebbe a folyamatba a közintézményeket és civil szervezeteket, javítva ezáltal az ellátások eredményességén is. A szolgáltatási területeken kiegészíteni szükséges a szolgáltató intézmények és vállalkozások tevékenységének ellenőrzését, mint az általuk elvégzett feladatok mennyiségét és minőségét illetően, mint a működésükben érvényesítendő, fogyasztóvédelmi és minőségellenőrzési területeken
Az önkormányzatok szociális ellátási szerkezete, intézményeinek összetétele általában ma még nem felel meg a lakossági szükségleteknek. A legjelentősebb hiányosság az egyre növekvő szegénységi arány kezelésében mutatkozik, de a megszokott szociális problémák területén is jelentős strukturális változásokra van szükség.
Ahhoz, hogy a helyi és megyei önkormányzatok szolgálják a lakosság minőséggel kapcsolatos elvárásait, az érintett területeket (oktatás, kultúra, egészségügy, szociálpolitika) kell figyelembe venni és ezen belül közvetlenül az embereket, a lakosságot. Az ember elégedettségének biztonságát kell elérni és ennek érdekében egy célhoz vezető eszközrendszert kell gyakorlatba helyezni, olyan területeken mint például: 
1. A támogatási / segélyezési rendszer működtetése
Ma az önkormányzatok szociálpolitikájának egyik legfontosabb kihívása az eredményes segélyezési rendszer kidolgozása és működtetése. Az utóbbi években a segélyek mértéke jelentősen megnőtt ezért az önkormányzatok intézményi kapacitásainak nagy részét leköti. 
2. A fogyatékosok, szellemi és fizikai sérültek esélyegyenlősége
Ennek megoldására szükség van az önkormányzatokon belül egy új keret biztosítására, amely hangsúlyosan kezeli a fogyatékos ember szükségleteit és megteremti számukra az esélyegyenlőséget. Ennek feltételei: a társadalom tudatosságának növelése a fogyatékos embertársak jogairól, szükségleteiről és képességeiről; támogató szolgáltatások létrehozása.
3. A szociális-lakás probléma
Megfelelő ösztönző szabályozórendszer esetén a helyi önkormányzatoknak mind az igények, mind pedig a lehetőségek szempontjából hatékonyabb megoldásmódok állnak rendelkezésükre, ezért szükséges lakáspolitikai szerepük növelése. A jelenlegi lakáshelyzet jellemző gondja az újonnan épült lakások alacsony száma, a magas lakásárak, valamint a régi épületek elmaradt felújítása. Az önkormányzatoknak támogatások bevonásával egyszerre kell ösztönözniük az új lakások építését és a meglévő állományok felújítását, hozzájárulva ezáltal elsősorban az ifjúság támogatásához és itthon maradásához, valamint a magyar pedagógusok számára szolgálati lakások biztosítása által, az oktatási színvonal növeléséhez.
Az RMDSZ regionális érdekei, régió- és területfejlesztés
Az RMDSZ regionális politikájának érdeke és célja
a. olyan gazdaság- és intézményfejlesztési politika kialakítása, amely figyelembe veszi az erdélyi helyi társadalmak sajátos örökségét, valamint az itt élő nemzeti közösségek igényeit, intézményteremtő és -működtető hagyományait;
b. Erdély felkészítése az Európai Unió bővítéséből adódó lehetőségek, a határ-menti és határokon átnyúló programok és az európai intézmények által biztosított közösségi alapok felhasználására.
c. erős érdekérvényesítő képességgel rendelkező, erdélyi önkormányzati szövetségek létrehozása, amelyek képesek:
– a decentralizációs folyamat érdekében való hatékony fellépésre,
– az erdélyi kistérségek sajátos érdekeinek érvényesítésére,
– önálló területi és/vagy ágazati jellegű fejlesztési stratégiákat kidolgozására és megvalósítására,
– a helyi közösségek a globalizációs folyamatba való bekapcsolására, hozzájárulva ezáltal ahhoz, hogy Erdély, mint Közép-Európa egyik sajátos történelmi régiója pillérként szolgáljon Románia európai integrációjában.
– Erdély regionális érdekeinek képviseletében az erdélyi románokat és Erdély más nemzeti közösségeit stratégiai partnereinknek tekintjük.
Régiófejlesztés
Az RMDSZ a gazdaságfejlesztés eszközeként tekinti a kistérségi társulást, valamint a gazdaságfejlesztési régiót. Bennük látja gazdaságfejlesztés és életminőség javításának alapját.
A román közigazgatás háromszintes modelljét a gazdaságfejlesztési régiók egészítenék ki, amelyek nem rendelkeznek közigazgatási jogosítvánnyal. A gazdaságfejlesztési régió, amely a megyék társulásából jön létre, a megye és az állam között helyezkedik el.
A kistérségi társulások, amely elnevezés alatt az önkormányzatok társulása által létrejött térséget értjük, a település és a megye közti szinten helyezkedik el. 
A régió gazdaságfejlesztési stratégiájának összhangban kell lennie az Európai Unió regionális politikájának elveivel, valamint Románia településhálózatának történelmileg kialakult adottságaival.
Az RMDSZ felismeri, hogy Európában a gazdasági fejlődésben a verseny elsősorban a régiók közt zajlik. Ezért szükséges a gazdaságfejlesztési régió fogalmának megjelenítése az alkotmányban. Szintén szükségesnek tartjuk a régiófejlesztési törvény módosítását, hogy a régió jogi alanyként megjelenhessen, és lehetséges legyen intézményes hátterének megteremtése. A régiónak a gazdasági minisztériumok gazdaságfejlesztő és beruházó kompetenciájának egy részét kell átvennie. A régiót nem közigazgatási egységként, hanem gazdaságfejlesztési társulásként képzeljük el.
A meglévő gazdaságfejlesztési régiókat nem támogatjuk, mert kialakításuknál nem vették figyelembe sem a földrajzi, sem a történelmi, sem a valós gazdasági szempontokat. Meggyőződésünk, hogy Romániában a mostaniaktól különböző, új gazdaságfejlesztési régiókat kell létrehozni. 
A gazdaságfejlesztési régió intézményesítése mellett szükség van a térségi együttműködésre, amely önkormányzatok társulásán alapszik függetlenül attól, hogy melyik fejlesztési régióhoz tartoznak. Ez által válik hatékonnyá egyes közösségi célok megvalósítása (például környezetvédelem, a nemzetközi repülőterek fenntartása; modern diagnosztikai és egészségügyi központok kialakítása, amelyek több megyét szolgálnának stb.)
Magyarország uniós tagságából következik, hogy a határ-menti önkormányzatok, régiók, kistérségi társulások határokon átnyúló együttműködése Románia uniós integrációjának az előkészítőjeként szolgál.
Területfejlesztés
Gazdasági fejlődés infrastruktúra nélkül nincs. Ezért szükséges:
– Olyan, sajátos és aktív területfejlesztési politika kialakítása, amely összhangban van mind az Európai Unió regionális politikájának elveivel, mind pedig az erdélyi településhálózat történelmileg kialakult adottságaival;
– Korszerű közlekedési és kommunikációs infrastruktúra kialakítása Erdélyben, valamint Erdélyen áthaladó autópályák építése.
Az RMDSZ területfejlesztési politikája a következő célokat követi:
– gazdasági és szociális kohézió; 
– a fenntartható fejlődés elveit tiszteletben tartó gazdasági verseny; 
– a természeti és kulturális sokszínűség megtartása;
– a régiók kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése;
– a régiók közötti strukturális különbségek csökkentése;
– a személyek közötti tényleges esélyegyenlőség biztosítása.
Az RMDSZ, Románia területfejlesztési politikájának az alábbi fő irányait szorgalmazza: 
– többközpontú és kiegyensúlyozott városrendszer kiépítése?
– integrált közlekedési és kommunikációs rendszer kiépítése, amely elősegíti az infrastruktúrához és a tudáshoz való egyenlő értékű hozzájutást?
– a természeti és a kulturális örökség fejlesztése és megvédése.
Környezetvédelem
Szövetségünk alapvető érdeke ökoszisztémáink természeti egységének és egyensúlyának megőrzése.
Támogatjuk újabb természetvédelmi területek létesítését, a mesterséges környezet szennyezés-mentes fejlesztését törvényjavaslatok és területfejlesztési alternatívák kidolgozását.
Az RMDSZ azokat a környezetvédelmi intézkedéseket támogatja, amelyek összhangban vannak az idevonatkozó nemzetközi normákkal és egyezményekkel. E célból sürgeti a Kárpát medence ökológiai egyensúlyának megőrzésében érdekelt államok együttműködését, az erre vonatkozó államközi egyezmények aláírását és betartását, valamint újabbak kidolgozását.
Szorgalmazzuk a kormány hatáskörének megszüntetését az Országos Környezetvédelmi Hatóság felett és e hivatalnak a kizárólagos parlamenti alárendelésen alapuló átszervezését.
Fontosnak tartjuk:
a. a jelenleg érvényben lévő (újraközölt 137/1995) Környezetvédelmi Törvény kibővítését részben olyan európai és nemzetközi szabályzásokkal, amelyek még nem kerültek átvételre, részben a környezetkímélő és környezetvédelmi tevékenységek folytatását ösztönző EU szintű támogatási rendszerrel;
b. a környezetvédelmi beruházások ösztönzését, különös tekintettel a csatornázást, szennyvíztisztítást, valamint a hulladékkezelést szolgáló fejlesztések forrásainak biztosítására. A finanszírozásban az EU-s források mellett az állami költségvetésből való hozzájárulásnak is alapvető tényezőnek kell lennie;
c. hulladék feldolgozó háttéripar kialakítását, fejlesztését, hitel- és adókedvezmények nyújtásával;
d. környezetvédelmi szempontok érvényesítését a gazdasági életre vonatkozó szabályrendszerben;
e. fejlesztési alapokhoz való hozzáférés biztosítását a környezetkímélő csúcs-technológiákat meghonosító vállalkozások számára;
f. a helyi közösségek és a környezetvédő mozgalmak részvételét a környezetvédelmet érintő állami, önkormányzati döntési folyamatokban.
Az aktív környezetvédelmi magatartásforma kialakítása feltételezi az ökológiai nevelés kiterjesztését az óvodától az egyetemig. Az RMDSZ e cél érdekében felhasználja mind az intézményes kereteket, mind pedig a tömegtájékoztatás nyújtotta lehetőségeket.
Biztosítani kell a megfelelő szakemberképzést az ökológiai oktatás hatékonnyá tétele érdekében, felhasználva a hazai és nemzetközi alapítványok segítségét, a különböző ösztöndíjakat. Lehetővé kell tenni – külföldi továbbképzés formájában is – a nemzetközi szintű tájékozódást.
Külpolitika és európai integráció
Külpolitika
Az RMDSZ Romániában élő magyar nemzeti közösség képviselőjeként arra törekszik, hogy érdemben hozzájáruljon a Kárpát-medencei országokkal kiépítendő jószomszédi viszony megszilárdításához, a közép-kelet-európai népek politikai, kulturális és gazdasági közeledéséhez, ezzel is hozzájárulva az európai integrációhoz. Az RMDSZ kiemelt fontosságot tulajdonít a Kárpát-medencei magyar közösségek együttműködését intézményesítő Magyar Állandó Értekezlet (MÁÉRT) tevékenységének, és aktív szerepet vállal a MÁÉRT megalakulásakor kitűzött célok megvalósításában.
Érdekünk a román-magyar államközi kapcsolatok ápolása és megerősítése. Szorgalmazzuk további konzulátusok megnyitását, valamint a román-magyar testvér-települési kapcsolatok ösztönzését.
Az RMDSZ továbbra is felhasználja magyarországi és nemzetközi kapcsolatrendszerét Romániának az Európai Unióhoz való mielőbbi csatlakozása érdekében.
Meghívásunk és várható taggá válásunk az Észak-atlanti Szerződés Szervezetében (NATO) megerősítette országunk biztonságát, és szilárd kötődését a fejlett demokráciák közösségéhez. Az RMDSZ támogatja Románia minden szintű integrációját a NATO-ba, aktív szerepvállalást a közös védelmi struktúrában illetve feladatokban, és szorgalmazza az ország eddigi kötelezettségvállalásainak teljesítését.
Az Európai Néppárt tagjaként az RMDSZ hozzájárul a keresztény értékrend európai érvényesítéséhez és a nemzetek közös Európájának a felépítéséhez.
Kisebbségi érdekvédelmi szervezetként Szövetségünk tevékenykedik a helsinki folyamat kibontakoztatásáért, kezdeményezi és támogatja az európai kisebbségvédelmi normák további fejlesztését. 
Az RMDSZ szorgalmazza a romániai magyarok méltányos jelenlétét a külügyi, katonai és biztonsági apparátusban.
Támogatjuk olyan biztonságpolitika kialakítását, amely térségünk demokratikus átmenetének problémái és a hagyományos kihívások mellett megfelelően képes kezelni a XXI. század új típusú kockázatait, a globális, aszimmetrikus fenyegetéseket (terrorizmus, migráció, kábítószer- és embercsempészet stb.).
NATO és biztonságpolitika
A NATO tagságból következő biztonságpolitika elvek feltételezik:
– a honvédelmi célú költségek ésszerű növelését, az alapok hatékony és átlátható felhasználását;
– egy kizárólag hivatásos katonákból álló, megfelelően képzett és felszerelt hadsereget, a technikát és a katonák magas színvonalú kiképzését előtérbe helyező gondolkodásmód térhódítását a hadseregen belül;
– a katonai és biztonsági szervek civil ellenőrzésének kiteljesítését.
Európai integráció
Az európai integráció olyan eszköz, amellyel biztosítható az ország gazdasági, szociális és politikai stabilitása és fejlődése. Ezáltal a romániai magyar társadalom számára is megvalósítható az európai értékrendet követő nemzetekhez való felzárkózás. Az európai integráció hosszútávon a nemzetpolitikánk meghatározó tényezője lehet, teret biztosít arra, hogy a Kárpát-medence magyarságával szorosabb együttműködést alakítson ki.
Annak érdekében, hogy a csatlakozási tárgyalások során közösségünk érdekei megjelenítésre találjanak, szorgalmazzuk az RMDSZ képviselőinek, szakértőinek részvételét a csatlakozási tárgyalásokon.
A sikeres integráció érdekében szükségesnek tartjuk:
a. olyan koherens csatlakozási stratégia kialakítását, amely figyelembe veszi az Európai Tanács 2002-es koppenhágai ülése által elfogadott csatlakozási menetrendet.
b. az európai uniós jogharmonizáció felgyorsítását;
c. az előcsatlakozási alapok (PHARE, ISPA, SAPARD) hatékony felhasználását.
d. dinamikusabb politika alkalmazását a csatlakozásra váró országok határ-menti együttműködésében, szubregionális programok beindítását, az uniós alapok felhasználása érdekében.
e. a régió országainak kormányai közötti állandó kétoldalú kapcsolattartást az európai integráció összetett problémáinak megoldása céljából.
f. a civil társadalom bevonását az integrációs folyamatba.
g. az Európa Unió csatlakozási menetrendjében és más, Romániára vonatkozó dokumentumaiban előírt kötelezettségek jóhiszemű és maradéktalan teljesítését.
Emberi jogok
Az alapvető és egyetemes emberi jogok kérdését nem lehet az egyes országok belügyének tekinteni, ezért az RMDSZ célja, hogy együttműködési kapcsolatokat alakítson ki a különböző nemzetközi kisebbségvédelmi és emberjogi szervezetekkel. A nemzetközi közvélemény tájékoztatása végett kapcsolatot tart a külföldi írott és elektronikus sajtóval, és képviselteti magát a kisebbségvédelemmel foglalkozó nemzetközi kongresszusokon, konferenciákon. 
Az RMDSZ aktívan részt vesz az ENSZ és az Európa Tanács jogi, illetve kisebbségi bizottságaiban, az Európai Népcsoportok Szövetségének (FUEV) munkájában.
Az RMDSZ a következő dokumentumokat tartja irányadónak és kötelezőnek, az azok betartásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal együtt:
– az EBEÉ Helsinki Záróokmányát (1975.08.01);
– az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése 1201/1993 számú Ajánlását és az 508-as számú Határozatát;
– az EBEÉ emberi dimenzióval foglalkozó Koppenhágai Találkozójának (1990.06.29) záródokumentumát;
– az EBEÉ Helsinki Konferenciájának (1992.07.9-11) Záródokumentumát;
– az ENSZ Közgyűlésének a nemzeti vagy etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló 1992. december 18-án kelt Nyilatkozatát;
– a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját;
– Románia és a Magyar Köztársaság között a megértésről, az együttműködésről és a jószomszédságról kötött szerződést;
– Keretegyezmény a nemzeti kisebbségek védelméről (Európa Tanács, 1995);
– Nyilatkozat a román-magyar stratégiai partnerségi kapcsolatokról és együttműködésről Európáért a XXI. században (2002.)
Pártokkal való kapcsolattartás
Külkapcsolatai terén az RMDSZ igyekszik jó viszonyt teremteni, és lehetőség szerint együttműködni az olyan külföldi pártokkal, amelyeknek politikai platformja és tevékenysége közel áll az RMDSZ politikai alapelveihez. E kapcsolatok célja, hogy az illető pártokat megismertesse a román társadalom és a romániai magyarság gondjaival, céljaival, törekvéseivel, hogy ezek megvalósításához megnyerje azok politikai és más természetű (információ- és szakembercsere stb.) támogatását. 
Külkapcsolataiban az RMDSZ megőrzi teljes függetlenségét, és fenntartja azt a jogát, hogy a romániai magyar nemzeti közösség érdekvédelmében legjobb belátása szerint járjon el. Alapelveivel és az Európai Néppárt programjával összhangban csatlakozhat a különböző nemzetközi demokratikus szervezetekhez és szövetségekhez.
Az Európa Tanács és a Nyugat-Európai Unió (WEU) Parlamenti Közgyűlésében az RMDSZ képviselői az Európai Néppárt (EPP) frakciójában vesznek részt a munkálatokban.
Intézményes kapcsolatok
Az RMDSZ a romániai magyarság érdekvédelmét és közképviseletét a különböző autonóm területi, politikai, társadalmi és szakmai – a Szövetséggel országos szinten társult – szervezetekkel együtt látja el, a kölcsönös támogatás jegyében.
Az RMDSZ támogatja szervezeteinek együttműködését a megfelelő román és külföldi szervezetekkel.
A Szövetségnek határozott szándéka, hogy szorosan együttműködik az országban élő más nemzeti kisebbségek érdekvédelmi szervezeteivel, kezdeményezi, hogy egyes kérdésekben közös állásfoglalást alakítson ki.
A Szövetség nem kötelezi el magát feltétel nélkül semmilyen politikai szervezet mellett. Az RMDSZ-nek az ország politikai pártjaihoz, valamint a kormányhoz való viszonyát elsősorban az szabja meg, hogy ezeknek milyen a hozzáállása az ország demokratizálódási folyamatához, ezen belül a nemzeti kisebbségi jogok biztosításához, az 1989 decembere előtti rendszerhez, nemkülönben a decemberi tömeggyilkosságokért felelősök példás megbüntetéséhez. Fenntartjuk az építő párbeszédet velük, elfogadva e pártokkal a koalíciós lehetőségeket is.
A Szövetség – az általa kijelölt vagy a választásokon indított, a központi államhatalmi és a helyhatósági szervekbe bekerült tagjain keresztül – részt kér a hatalomból. Szükségesnek tartja, hogy a helyi és központi államhatalmi-közigazgatási szervekbe az RMDSZ javaslatának figyelembevételével nevezzék ki a magyar tisztségviselőket.
A Szövetség Románia Parlamentjébe választott képviselői és szenátorai kötelesek az RMDSZ Kongresszusa által elfogadott programban rögzített elvekkel és célkitűzésekkel összhangban álló törvényhozói tevékenységet kifejteni.